Kolerakyrkogård
En kolerakyrkogård var en typ av massgrav, där människor begravdes som avlidit under koleraepidemier. Gravarna kunde rymma många kistor.
Historik
[redigera | redigera wikitext]Kolera var i början av 1800-talet en mycket dödlig sjukdom, med återkommande epidemier. Eftersom orsaken till sjukdomen var okänd begravdes de ofta utanför de vanliga kyrkogårdarna och på platser där det inte fanns så mycket människor
I Frankrike utfärdade Napoleon Bonaparte 1804 ett dekret, Décret Impérial sur les Sépultures, (kallas även Edict of Saint-Cloud) som ämnade att modernisera begravningarna. Det blev förbjudet att begrava någon inne i en kyrka, tempel, sjukhus eller liknande byggnad och det blev också förbjudet att anlägga kyrkogårdar innanför stadsmurarna.[1]
Även i Italien införde man reglerna som hade utfärdats i Frankrike och fick därigenom ett flertal kolerakyrkogårdar i anslutning till städerna.[2]
När städer i USA drabbades av kolerapandemier användes befintliga kyrkogårdar men resulterade likväl i massgravar eftersom så många människor dog på mycket kort tid.[3]
Kolerakyrkogårdar i Sverige
[redigera | redigera wikitext]År 1831 beslutades det i en kungörelse att särskilda kyrkogårdar, avsides belägna, skulle inrättas där de som avlidit i kolera kunde begravas. År 1834 drabbades Sverige av en stor koleraepidemi och många kolerakyrkogårdar härstammar från detta år.[4]
Som fornlämning
[redigera | redigera wikitext]En kolerakyrkogård betraktas i de flesta fall som en fast fornlämning och skyddas därmed enligt kulturmiljölagen (KML).[5]
Lista över kolerakyrkogårdar i Sverige (efter landskap)
[redigera | redigera wikitext]![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/41/Br%C3%A4cke_askgravlund2.jpg/200px-Br%C3%A4cke_askgravlund2.jpg)
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f9/Kolerakyrkog%C3%A5rden_2009f.jpg/200px-Kolerakyrkog%C3%A5rden_2009f.jpg)
![](http://178.128.105.246/host-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e7/Salt%C3%B6_kolerakyrkog%C3%A5rd_1853.jpg/200px-Salt%C3%B6_kolerakyrkog%C3%A5rd_1853.jpg)
Blekinge:
- Karlshamns kolerakyrkogård
- Mässingsholmens pestkyrkogård, Rödeby, 1711
- Kolerakyrkogården på Saltö, Karlskrona, använd under epidemin 1853
Bohuslän:
- Askums kolerakyrkogård, Sotenäs
- Kolerakyrkogården i Gravbackarna, Öddö
- Kolerakyrkogården Kapelle utanför Uddevalla
- Kolerakyrkogården i Kareby, Kungälv, 1834–1850
- Kårehogens kolerakyrkogård, Morlanda socken
- Rödbo kolerakyrkogård, Hisingen, existerade senast 1838
Dalarna:
- Söderbärke kolerakyrkogård
Dalsland:
Gotland:
- Enholmens kolerakyrkogård, med karantänsstation från 1831
- Kolerakyrkogården vid Ryssnäs på Fårö, i bruk 1853
Halland:
- Kolerakyrkogården i Tölö socken, Kungsbacka
- Gunnarsjö kolerakyrkogård, Varberg, 1834
Norrbotten:
- Kolerakyrkogård i Salmis by cirka 2 mil söder om Haparanda
Skåne:
- Kolerakyrkogården i Baskemölla, Gladsax socken
- Bjärreds kolerakyrkogård[6]
- Kolerakyrkogården i Brönnestad (numera i Sösdala församling)
- Everlövs kolerakyrkogård, Sjöbo, 1859
- Pest- och kolerakyrkogården på Ivö
- Kolerakyrkogården i Kristianstad, 1857
- Kolerakyrkogården i Råå, Ljung söder om Helsingborg, 1850
Småland:
- Järstorps kolerakyrkogård i Jönköping, 1830-tal
- Kolerakyrkogård i Oskarshamn, 1834
Södermanland:
- Kolerakyrkogården i Henriksdal, 1834
- Huddinge kolerakyrkogård
- Kolerakyrkogården på Öja
- Oxelösunds kolerakyrkogård
- Rumshamns kolerakyrkogård, Björkö
- Kolerakyrkogård på Segelholmen, Haninge kommun
- Kolerakyrkogården, Skanstull i Stockholm, använd under epidemierna 1834[7] och 1853. Hette Lantvärnskyrkogården innan 1834
- Kolerakyrkogården i Södertälje, anlagd 1853–1854
- Kolerakyrkogården i Torsåker, Gnesta, anlagd 1854
- Vibberholmens kolerakyrkogård i Nävekvarn, Nyköpings kommun, från mitten av 1800-talet
Uppland:
- Kolerakyrkogård på Kapellskär, 1894
- Kolerakyrkogården i Malen, Hållnäs socken
- Kolerakyrkogården vid Rumshamn på Björkö, Norrtälje kommun
- Kolerakyrkogård i Stadshagen, Stockholm
- Kolerakyrkogården i Uppsala
Värmland:
- Kolerakyrkogården i Arvika
- Gustavsviks kolerakyrkogård, Kristinehamn
- Kolerakyrkogården Skoghall. Kyrkogården, som är belägen på skogsmark, anlades 1834. Hammarö församling reste 1963 en vårdsten för att markera platsen för kyrkogården.
- Kolerakyrkogården vid Pannkakan, Forshaga kommun
- Väse kolerakyrkogård, Karlstads kommun
- Kolerakyrkogården i Östra Ämterviks socken, Sunne
Västerbotten:
- Holmsunds kolerakyrkogård
Västergötland:
- Agnetorps kolerakyrkogård, Tidaholms kommun
- Kolerakyrkogården i Björketorp i Rävlanda, Härryda, 1834
- Kolerakyrkogården i Bräcke, Göteborg, 1834
- Kolerakyrkogården i Dalsjöfors i Borås kommun, använd under perioden 1853–1859
- Kolerakyrkogården på Donsö i Göteborgs södra skärgård, 1834
- Forsviks kolerakyrkogård, Karlsborgs kommun, 1866
- Kolerakyrkogården i Fotskäl, Marks kommun
- Kolerakyrkogården i Hyssna, Marks kommun
- Kolerakyrkogården i Kallebäck vid Delsjön, Göteborg, 1866
- Kolerakyrkogården i Lunden, Göteborg, 1834
- Kolerakyrkogård i Marbogården, Norra Kedums socken
- Kolerakyrkogård i Redbergslid, Göteborg, 1834
- Rivö kolerakyrkogård, Göteborg
- Kolerakyrkogård i Trollhättan
- Kolerakyrkogården i Viared i Borås kommun, 1834
- Vänersborgs kolerakyrkogård
- Kolerakyrkogård vid Övre Husargatan, Göteborg, 1834
Västmanland:
- I Fagersta kommun finns kolerakyrkogårdar i Semla, Onsjö och Skeppmora
- Kolerakyrkogården i Frövi, Näsby socken
- Kolerakyrkogården i Himmeta socken, Köpings kommun
- Kolerakyrkogården i Näsby, Lindesberg
- Kolerakyrkogården i Surahammar, invigd 1848
Ångermanland:
- Kolerakyrkogården cirka 300 meter från Säbrå kyrka, Härnösand. Kyrkogården, som är belägen på skogsmark tillhörande kyrkan, anlades 1871 efter att Hårsta by hade drabbats av koleran. Den vårdas omsorgsfullt, och är något av ett besöksmål sommartid.
Östergötland:
- Kolerakyrkogården i Norrköping
- Pestkyrkogården vid Flöjsundet, Trännö
Bildgalleri
[redigera | redigera wikitext]-
Grinden till Björketorps kolerakyrkogård i Härryda.
-
Kolerakyrkogården i Kallebäck från 1866, vid Delsjön, Göteborg.
-
Minnessten vid kolerakyrkogården i Lunden, Göteborg.
-
Kolerakyrkogården vid Skanstull i Stockholm från 1834 och 1853.
Se även
[redigera | redigera wikitext]- Den andra kolerapandemin
- Den tredje kolerapandemin
- Den fjärde kolerapandemin
- Koleraepidemin i Göteborg 1834
- Koleraepidemin i Jönköping 1834
- Koleraepidemin i Stockholm 1834
- Koleraepidemin i Stockholm 1853
- Koleraepidemin i Göteborg 1866
- Kolera i Sverige
Källor
[redigera | redigera wikitext]- ^ ”Pere Lachaise Histoire”. https://perelachaisehistoire.fr/decret-imperial-sur-les-sepultures/. Läst 23 november 2021.
- ^ ”Cimitero di Bonaria”. https://www.cimiterobonaria.it/cimitero-di-bonaria/. Läst 23 november 2021.
- ^ ”Erie County Historical Society - Cholera Cemetery”. Arkiverad från originalet den 23 november 2021. https://web.archive.org/web/20211123163027/https://www.eriecountyohiohistory.com/cholera-cemetery/. Läst 23 november 2021.
- ^ ”Naturum Fjärås Bräcka - Kolerakyrkogård”. https://www.naturumfjarasbracka.se/sv/239961/Kolerakyrkogard/. Läst 23 november 2021.
- ^ ”Kulturmiljölagen - 2 kap. Fornminnen”. https://www.riksdagen.se/sv/dokument-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/kulturmiljolag-1988950_sfs-1988-950. Läst 23 november 2021.
- ^ Bjärred
- ^ ”Koleraepidemin 1834 (inte 1843) | Epsteins STHLM | Bloggar - DN.se”. Bloggar - DN.se. Arkiverad från originalet den 6 april 2016. https://web.archive.org/web/20160406223303/http://blogg.dn.se/epstein/2013/02/25/koleraepidemin-1834-inte-1843/. Läst 5 april 2017.