Ajka
Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával. |
Ajka | |||
![]() | |||
Templomdomb (Városi Múzeum, evangélikus és református templom) | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Veszprém | ||
Járás | Ajkai | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Schwartz Béla (Közösen Ajkáért Egyesület-MSZP)[1] | ||
Jegyző | Dr. Jáger László | ||
Irányítószám | 8400, 8447–8451 | ||
Körzethívószám | 88 | ||
Testvértelepülései | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 26 643 fő (2023. jan. 1.)[3] | ||
Népsűrűség | 297,57 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 95,05 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Ajka weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Ajka témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/69/Ajka_town_majors_building.jpg/347px-Ajka_town_majors_building.jpg)
Ajka (németül: Eickau) város Veszprém vármegyében, az Ajkai járás székhelye, a megye harmadik legnépesebb települése.
Fekvése
[szerkesztés]A város a 8-as főút mentén, Veszprémtől 30 km-re nyugatra, a Balatontól 40 km-re északra, a Dunántúli-középhegységben fekszik, a Bakonyt északi és déli részre osztó törésvonal mentén, egy nyugat felé nyitott félmedencében. Északon Magyarpolány, délen Öcs és Halimba, nyugaton Kolontár és Devecser, míg keleten Kislőd és Úrkút a szomszédos települések. Több kis patak folyik át területén: a Torna- és a Csinger-patak a belterületen, a Széles-víz, a Csigere- és Polányi-patak pedig a település határában. Egy mesterségesen létrehozott csónakázótó is van a városban.
Története
[szerkesztés]Előtörténet
[szerkesztés]A település környékén kőkorszaki leleteket is találtak, ami a kőkorszaki ember jelenlétét bizonyítja. I. e. 1000 körül kelták telepedtek le ezen a vidéken, s elfoglalták az illírek földvárait. Rómer Flóris, a Bakony jelentős kutatója Töröktetőn meg is találta egy ilyen földvár maradványait, amelyet Cservárnak neveztek el.
A keltákat később a rómaiak váltották fel. A második századból előkerült egy olyan sírkő, melyet Publius Sextus Acurius Dexter és felesége Julia Prisca még életükben állíttattak maguknak. Még rómaiak éltek itt, amikor megjelentek a hunok a vidéken. Őket a keleti gótok, a longobárdok, majd a 6. században az avarok követték.
Később frankoké, majd szlávoké lett a környék, őket találták itt a honfoglaló magyarok, akik a 10. században Árpád fejedelem vezetésével elfoglalták a Dunántúlt, és letelepedtek.
Középkor
[szerkesztés]A falvakat, melyeknek későbbi összeolvadásából létrejött Ajka városa, mind a 11–13. század körül alapították. Ajka, Berénd, Bódé és Padrag személyek nevét kapták, Csékút, Gyepes, Rendek és Tósok pedig földrajzi eredetű elnevezések. Ajka egy korábbi földbirtokos nemzetségről kapta a nevét, melyet a német Heiko névből származtatnak. Heiko német vitéz volt, aki Gizellával jött Magyarországra. A helység első fennmaradt írásos említése (Eyka) 1214-ből származik, de maga a település jóval korábbi. 1278-ban Ayka néven említik, ekkor már temploma is volt.
Bányászat és iparosodás
[szerkesztés]A következő évszázadokban Ajka lassan fejlődött. Az igazi fejlődést a 19. század hozta meg, miután 1836-ban felfedezték a szénkészleteket a közeli Csingervölgyben . A készletekre egy pásztor talált rá, aki tüzet rakott a területen, s a tűz nem akart kialudni. A kutatásokat Puzdor Gyula, a terület birtokosa kezdte meg. A kitermelés 1869-ben kezdődött. Neumann Bernát a szénre és a vasútra alapozva 1878-ban üveggyárat alapított .
1933–34-ben épült a katolikus templom a város szívében.
1937-ben Bródy Imre szabadalma alapján Ajka-Csingervölgyben épült fel a világ első kriptongyára, melynek épülete a mai napig látható.
Később nagy mennyiségű bauxitot találtak, s timföldgyár és alumíniumkohó épült a városban. Ezek kiszolgálására hozták létre az erőművet 1941–42-ben.
1950-ben Ajkához csatolták Bódét (németül Wuding), majd 1959. november 1-jén Ajkát várossá nyilvánították és hozzá csatolták Tósokberénd (németül Duschigwehrend) községet is, beleértve az ezzel 1950-ben egyesített Tósokot. Népessége 1960. január 1-jén már 15 ezer fő körül volt. Ekkor több üzem épült a városban, s egyértelművé vált, hogy a település iparvárossá válik. 1972-ben már 32 üzem működött Ajkán.
A 70-es években megkezdődött a belváros kialakítása. Megépült a művelődési ház, a Zenit és a Horizont Áruházak, a Városháza és a Hotel Ajka, melyek a mai napig a belváros meghatározó épületei.
1971-ben Ajka járási székhely lett, ide költözött Devecserből a járási hivatalon kívül a bíróság és az ügyészség is. A rendőrség új székházát 1981-ben építették.[m 1] 1977-ben Ajkarendeket (németül: Eickaureindel[4]) és Bakonygyepest (németül: Jepsching[4]), majd 1984-ben a Csékút és Padrag egyesítésével 1961-ben létrejött Padragkutat is a városhoz csatolták. 1987-ben Ajka "emberarcú várost teremtő három évtizedes tevékenységért" elnyerte a Hild-érmet.
A rendszerváltás után
[szerkesztés]A rendszerváltás megroppantotta a város iparát, de az önkormányzatok igyekeznek elősegíteni új üzemek létesítését és a szerkezetváltást. A 90-es években létrehozták az Új Atlantisz Térségi Szövetséget, melynek célja Ajka és környékének újjáélesztése és a fejlődés beindítása. Ennek köszönhetően a város ipari parkjában rendre jelennek meg új befektetők. 2005-ben megkezdődött az Agóra-terv megvalósítása, mely a városközpont felújítását és átépítését irányozta elő. A város ettől kezdve már észrevehetően fejlődik, szerveződik.
A 2008-as pénzügyi válság Ajkát sem kímélte, de hamar kilábalt belőle, és volt olyan év, amikor az ország GDP-jének 1%-át is elérte. A 2010-es évek végére a város már komoly munkaerőhiánnyal küzdött.
2010-ben súlyos ipari katasztrófa, az ún. ajkai vörösiszap-katasztrófa sújtotta a várost és térségét. Fejlődése azonban nem állt meg, a 21. században is több nagy, látványos beruházás történt Ajkán, többek között a városi uszoda felújítása és egy olyan jégcsarnok építése, amelyet nagyobb városok is megirigyelhetnek.
A 2020-as Covid-19 koronavírus járvány ideje alatt az ajkai Magyar Imre Kórház járványkórházként is üzemelt.[5]
Közélete
[szerkesztés]Tanácselnökei[6]
[szerkesztés]Időszak | Tanácselnök |
---|---|
1950–1954 | Geier Lipót |
1954–1956 | Csigi Bálint |
1956–1962 | Bajor István |
1962–1965 | Bölcskei Imre |
1965–1983 | Dr. Ádám István |
1984–1990 | Schwartz Béla |
Polgármesterei
[szerkesztés]Időszak | Polgármester | Párt |
---|---|---|
1990–1994 | Dr. Csertán János | független[7][8] |
1994–1998 | Marton József | SZDSZ[9] |
1998–2002 | Ékes József | MDF-VP[10] |
2002–2006 | Schwartz Béla | MSZP-SZDSZ[11] |
2006–2010 | MSZP[12] | |
2010–2014 | MSZP[13] | |
2014–2019 | MSZP[14] | |
2019–2024 | Közösen Ajkáért Egyesület[15] | |
2024– | Schwartz Béla | Közösen Ajkáért Egyesület-MSZP[1] |
Népesség
[szerkesztés]A település népességének alakulása:
Lakosok száma | 29 048 | 28 775 | 27 995 | 26 963 | 26 705 | 26 643 |
2013 | 2014 | 2018 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 86%-a magyarnak, 0,9% cigánynak, 2,9% németnek, 0,3% románnak mondta magát (13,8% nem nyilatkozott). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 52,2%, református 4,6%, evangélikus 3,3%, felekezeten kívüli 11,7% (27,2% nem nyilatkozott).[16] A város népessége alapján Veszprém megye harmadik legnagyobb települése.
Közlekedés
[szerkesztés]A várost könnyű megközelíteni, mert északon a 8-as főút határolja, és átszeli a 20-as számú Székesfehérvár–Szombathely-vasútvonal is. A település emellett a térség autóbusz-közlekedésének a csomópontja, közel 200 járatpárral. A helyi és helyközi autóbusz-közlekedést a Volánbusz Zrt. üzemelteti.
A várost és a közigazgatásilag hozzá csatolt településeket több alsóbbrendű útvonal is érinti. Ilyenek:
- a 7306-os út, amely a városközpontot köti össze Ajkarendekkel és azon keresztül a 8-as főúttal,
- a 7308-as út, amely szintén a 8-asból ágazik ki és a városon keresztül a Bakony délebbi települései, Úrkút és Nagyvázsony felé halad (a város tulajdonképpeni főutcája),
- a 7309-es út Öcs és Pula irányába,
- a 7315-ös út a padragi városrészből Halimba, Szőc és Nyirád irányába (majd onnan tovább más számozással Tapolcáig),
- a 7339-es út Kolontár és Devecser felé,
- illetve a 8401-es út, amely északi irányban ágazik ki a 8-asból Bakonygyepesnél, ez Noszlop irányába vezet (majd onnan tovább más számozással Pápáig).
5 számjegyes utak a Csékút irányából Kolontár felé vezető 73 129-es vagy a Bakonygyepest és Ajkarendeket összekötő 73 131-es út. Emellett Bakonygyepesen ágazik ki a 8401-esből észak felé a zsáktelepülés Magyarpolány irányába a 84 101-es út.
Nevezetességek, látnivalók
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/SzentBorb%C3%A1la.Padragon.jpg/220px-SzentBorb%C3%A1la.Padragon.jpg)
- Tósokberéndi római katolikus templom, melyben Vinzenz Fischer oltárképe azt ábrázolja, ahogy Szent István Máriának ajánlja a koronát.
- Evangélikus templom a Templomdombon, épült 1786-89-ben.
- Városliget; itt található a mesterségesen létrehozott csónakázótó, melynek központi szigetén Fekete István bronz mellszobra, Borsos Miklós alkotása áll, s mellette helyet kaptak az író állatregényeinek főhősei, Samu Katalin szobrai: Kele, Csí, Hú és Bogáncs, továbbá Bob, az agár, Cini, az egér és Vuk, a róka.
- A Templomdombon található a Városi Múzeum és Fotógaléria, melyben állandó helytörténeti kiállítás, Borsos Miklós-emlékkiállítás, Fekete István-gyűjtemény és Molnár Gábor-emlékszoba kapott helyet. Ez a három gyűjtemény Gáspár János tevékenységének eredménye. A Fekete-gyűjteményt Gergő Zsuzsanna és Giay Frigyes közreműködésével hozta létre. A helytörténeti kiállítás megalkotása Giay Frigyes fáradhatatlan munkásságának eredménye. Itt tevékenykedik az 1987-ben alakult Fekete István Irodalmi Társaság (országos hatókörű), amelynek megalapítója Gáspár János. Továbbá itt működik a 2006-ban alapított Molnár Gábor Társaság, amelynek alapítója Dr. Tatai Zoltán nyugalmazott egyetemi docens.
- Ajka Kristály (üveggyár)
- Bányászati Múzeum, Őslény- és kőzettár; Parkerdő
- Valaha Ajka nevezetességeihez tartozott a Nirnsee-kastély (vagy Nirnsee-kúria) is, de azt 1981-ben lebontották. Helyén ma egy tízemeletes lakóház és egy postaépület áll.[m 1][17][18][19][20]
- Ajka összes látnivalója
A városban látható képzőművészeti alkotások
[szerkesztés]- Bányász emlékmű Szent Borbála-szoborral Padragkúton
- Borsos Miklós: Flóra - a városközpontban
- Borsos Miklós: A világegyetem – a városközpontban
- Borsos Miklós: Fekete István-portré
- Illés Gyula: Az éj királynője
- Konyorcsik János: A villám
- Konyorcsik János: Emlékmű
- Marton László: Bányászok
- Marton László: Üvegfúvók
- Marton László: Vízköpő (Négy évszak)
- Ráthonyi József: A városépítő
- Rieger Tibor: Vízköpő
- Szentirmay Zoltán: A Bakony állatvilága
- Szent Borbála-szobor a városközpontban
- Tóth Júlia: A kígyóölő
- Tóth Vali: Az olvasó nő
Sportélete
[szerkesztés]A városnak két futballcsapata van. Az egyik a nemzeti bajnokság másodosztályban szerepel Fc Ajka néven. A klubnál a 2010-es évekre fontos változások történtek, többek közt műfüves edzőkomplexumot és utánpótlásműhelyt adtak át. A másik csapat, az Ajka Kristály Se "��veggyári csapat", melynek pályája a város túlvégén, Tósokberénden van. A csapat a megyei első osztályban játszik.
A városban a következő sportegyesületek működnek:
- Futball (FC Ajka, Ajka Kristály SE)
- Kézilabda (Le belier KK Ajka)
- Úszás (Rája '94)
- Vízilabda (Cápa vízilabdaklub Ajka)
- Teke (Ajka Kristály SE)
- Jégkorong (Ajkai Óriások)
- Sakk (Bányász Sportkör Ajka)
- Atlétika (Dobó Se, Tova Futók Se, Bakonyi Tájfutó Klub)
- Asztaltenisz (Ajkai Asztaltenisz Se)
- Küzdősportok (Box, AIKIDO, Judo, Karate)
- Floorball (Ajkai Fekete Ló)
- Kosárlabda
- Röplabda (Röpisuli SE)
- Lövészet (Ajkai Technikai Tömegsport Egyesület)
Képek
[szerkesztés]-
Ajka vasútállomása a levegőből fényképezve
-
Az ajkai Kristályfürdő (Élményfürdő) légi felvételen
-
A Magyar Imre Kórház modern épületegyüttese
-
A csónakázótó az ajkai Városligetben
-
Ajka látképe légi felvételen
-
Jézus Szíve Plébániatemplom
-
Timföldgyár, légi fotó
-
Az Ajkai Timföldgyár
Testvérvárosok
[szerkesztés]Rovaniemi, Finnország
Székelykeresztúr, Románia (1992)
Unna, Németország
Weiz, Ausztria[2]
Donghai, Kína (2018)
Híres ajkaiak
[szerkesztés]- Ács Dominika magyar fuvolista, énekes, zeneszerző
- Bródy Imre magyar feltaláló
- Beck Zoltán 30Y frontembere, énekes,gitáros
- Cserháti István billentyűs, zeneszerző, a P. Mobil egykori tagja, a P. Box egyik alapítója
- Fekete István író, közíró, fizikoterapeuta, Fekete István ifjúsági regény- és állattörténet-író fia
- Gaál Zsóka sakkozó
- Göncz Renáta magyar opera-énekesnő (lírai szoprán), a Moltopera Társulat alapító tagja
- Kis Gergő magyar úszó
- Kiss Tamás kenus
- Krajcsi Nikolett színésznő
- Kovács Dézi színésznő
- Kurdi Imre magyar költő, műfordító, irodalomkritikus, irodalomtörténész, egyetemi tanár
- Molnár Anikó színésznő
- Molnár Gábor író
- Nemes Z. Márió költő, kritikus, esztéta
- Németh Edit festőművész
- Ősi Attila magyar geológus, paleontológus, a bakonyi dinoszaurusz-lelőhely egyik felfedezője, a lelőhely kutatásának vezetője
- Pap Lujza színésznő, Domján Edit-díjas
- Scherer Péter színész, Jászai Mari-díjas
- Szlotta Judit Kazinczy-díjas rádióbemondó
- Tímár Péter fotóművész
- Vörös Szilvia mezzoszoprán operaénekes, Gundel-díjas, Junior Prima díjas
- Farkas András operaénekes, énekművész, a Magyar Állami Operaház magánénekese
Megjegyzések
[szerkesztés]- ↑ a b Az interneten számos helyen olvasható (időpont: 2017. augusztus 15.), hogy 1981-ben a lebontott Nirnsee-kastély helyén építették fel az új rendőrség épületét, ami helytelen információ. A rendőrkapitányság a Deák Ferenc utca és a Rákóczi Ferenc utca sarkán áll a Torna patak partján (lásd Google Earth, Google Térkép), míg a kastély a Fő út és a Béke utca sarkán állt (http://www.hartinger.hu/ajka.html).
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Ajka települési választás eredményei, 2019 (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 14.)
- ↑ a b Ajka testvérvárosai Archiválva 2009. február 5-i dátummal a Wayback Machine-ben, ajka.hu (Hozzáférés:2010. november 22.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ a b http://www.ungarndeutsche.de/de/cms/uploads/Ortsnamen_ungarndeutsche.pdf Archiválva 2014. június 11-i dátummal a Wayback Machine-ben (Hozzáférés 2013 augusztus 15)
- ↑ Járványkórház lett az ajkai Magyar Imre Kórház. Ajkaiszó.hu, 2020. március 19. (Hozzáférés: 2020. május 16.)
- ↑ Veszprém megye közigazgatási beosztásai és tanácsi vezetői (1945-) 1950-1982 - A Veszprém Megyei Levéltár Kiadványai 2. (Veszprém, 1982) | Könyvtár | Hungaricana. library.hungaricana.hu. (Hozzáférés: 2020. június 16.)
- ↑ Ajka települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Országos Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ A hivatkozott forrás a jelölő szervezetre vonatkozóan nem tartalmaz pozitív információt, azt "nem ismert"-ként tünteti fel.
- ↑ Ajka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. november 28.)
- ↑ Ajka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
- ↑ Ajka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
- ↑ Ajka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 23.)
- ↑ Ajka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. július 19.)
- ↑ Ajka települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 19.)
- ↑ Ajka települési választás eredményei, 2019 (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 23.)
- ↑ Ajka Helységnévtár
- ↑ Nirnsee kastély: Hozzászólások: kiss józsef üzente. A fényképet feltöltötte: Horváthné Bognár Edit ajka.network.hu. (magyarul) Network.hu Kft. (Hozzáférés: 2017. augusztus 15.) arch „tévedtek a Nirnse kastély a mostani posta mellett volt, ahol 10 emeletes van, és a kastélyban volt 1981 előtt a rendőrség és az óvoda elhelyezve”
- ↑ Az 1945 előtti Ajka 2007-es felvételeken [...] És a régi Ajka képei. hartinger.hu. (magyarul) Hartinger Ottó (Hozzáférés: 2017. augusztus 15.) (html)
- ↑ Rücker János Péter: Nirnsee Pál – Történetek Ajkáról. 8400.info.hu. (magyarul) Városlőd: 8400info (2017. július 25.) (Hozzáférés: 2017. augusztus 15.) „A rendőrség épületét is ekkor bontották el ugyanitt, buszpályaudvar épült a helyére. (Monika Varga)”
- ↑ Fórum » Regionális közösségek » Regionális topikok » Ajka. forum.index.hu. (magyarul) Budapest: Inda-Labs Informatikai Szolgáltató Zrt. (2010. április 28.) (Hozzáférés: 2017. augusztus 15.) A témába vágó hozzászólások: 2843 (szerző: evets); 2849, 2855, 2858 (szerző: ajkait); 2852 (szerző: dogo32); 2854, 2856 (szerző: native99); 2857 (szerző: Törölt nick). „A belváros mai képét meghatározó épületek (Városháza, Hotel, Zenit, stb) a 70-es évek első felének szépen sikerült termékei. Maga a Nirnsee Kastély még így is viszonylag sokáig állta a sarat a beton közepén, csak 1980-81-ben bontották el. (ajkait) [...] A bontás előtt egy részében a rendőrség működött, a másik része óvoda volt, a parkja a Béke utcától a Torna-patakig tartott a mai Posta, autóbusz pályaudvar, Hild park helyén. (native99)”
További információk
[szerkesztés]- Hivatalos oldal
- a Napló hírei Ajkáról[halott link]
- Lap.hu linkgyűjtemény
- Ajka.lapozz.hu - linkgyűjtemény
- Eyko.hu Magazin – Ajka
- Térkép Kalauz – Ajka
- Ajka a funiq.hu-n
- Valló Judit: „Elvtársak, várossá lettünk”: Ajka város születése a helyi sajtó tükrében. In A közép-dunántúli régió városainak szocialista kori története: A 2011. október 20-án Várpalotán és 2012. május 9-én Pápán rendezett konferenciák előadásai. Szerkesztők: Katona Csaba, Koltai Gábor, Rácz Attila, Szűts István Gergely. Budapest – Veszprém: Legenda Közművelődési Egyesület – Magyar Nemzeti Levéltár Veszprém Megyei Levéltára. 2012. 247–261. o. = A Veszprém Megyei Levéltár kiadványai (ISSN 0134-112x), 29. ISBN 978-963-08-5521-1 Hozzáférés: 2017. augusztus 15. library.hungaricana.hu
- Horváth László: A modernitás szorításában: Ajka építéstörténete 1940–1990. Veszprém: Magyar Nemzeti Levéltár Veszprém Megyei Levéltára. 2015. 247–261. o. = A Veszprém Megyei Levéltár kiadványai (ISSN 0134-112x), 35. ISBN 978-963-7229-43-5 Hozzáférés: 2017. augusztus 15.
Celldömölk | Pápa | Zirc |
Devecser | Herend | |
Sümeg | Tapolca | Balatonfüred |