Vigántpetend
Vigántpetend | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Veszprém | ||
Járás | Tapolcai | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Győriványi Dániel (független)[1] | ||
Irányítószám | 8294 | ||
Körzethívószám | 87 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 202 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 15,55 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 11,19 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Vigántpetend weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Vigántpetend témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Vigántpetend község Veszprém vármegyében, a Tapolcai járásban. A település eredetileg Szent István magyar király korától az 1950-es megyerendezésig Zala vármegyéhez tartozott.
Fekvése
[szerkesztés]Vigántpetend Balatontól 15 kilométerre északra, a Balaton-felvidéket és a Bakony hegyvonalát szétválasztó Eger-patak völgyében, a Veszprém-Tapolca főközlekedési út mentén fekszik. A legközelebbi vasútállomás Tapolcán van 18 kilométerre. Vigántpetendet két oldaláról is meg lehet közelíteni, egyrészt a veszprém-tapolcai 77-es főút felől, másrészt a Nagyvázsonyt Vigántpetenddel összekötő régi úton (a római út is itt húzódott valahol; mai számozása 7311-es). Nagyvázsony irányából a Balaton-felvidék fennsíkjáról ereszkedhetünk le a meredek szerpentinúton. Az első meredek jobb kanyar után már lehet látni a községet és az Eger-völgye településeit, a Bakony hegyvonulatait.
Szomszédos települések
[szerkesztés]Története
[szerkesztés]Vigánt falut először 1236-ban említi oklevél. Vigánt Árpád-kori birtokosa a veszprémi káptalan. 1338-ban felosztották két birtokos között. A keleti részt kapták a nemesek, amit később Nemes Vigántként említenek. A nyugati felét a káptalan kapta. Ebből lett később Pór Vigánt, mely később Petend határába olvadt be. 1672 után lakatlan a falu, az 1750-es években kezdik újra benépesíteni. Ekkor térnek vissza a nemesek is.
(Zala-)Petend neve 1333-ban tűnik fel először. Az egykori hadiút mentén a Bakonyt és a Balaton-felvidéket elválasztó Eger-patak völgyében fekvő település. Petend első birtokosa a veszprémi káptalan. 1520-tól a Gyulaffy család, később pedig az Esterházyak uralják. E családok birtokain virágzó mező- és erdőgazdálkodás folyt. 1500 és 1700 között többször elnéptelenedik. Az 1700 évek elején újra benépesedik. Petend tiszta jobbágyfalu. Lakossága katolikus, anyaszentegyháza 1751-ben alakult. Az 1760-ban épült katolikus templom építtetője Eszterházy Károly egri püspök, a család híres építészének, Fellner Jakabnak tervei alapján. A településnek 1750-től tanítója van. Határa nagyrészt az előbb említett Esterházyaké és Zichy Pálné grófnőé.
A két falut, Vigántot és (akkor már) Zalapetendet 1938-ban egyesítették Vigántpetend néven. Az 1950-es megyerendezésig Zala vármegye Tapolcai járásához tartozott. A huszadik századi körzetesítések több ízben is társközségi létre kényszerítették. A falu azonban mindenkor bizonyította, hogy élni akar. Jelzi ezt az öreg iskola is, mely 1976-ban látott utoljára diákot, jelenleg környezetvédelmi oktatóközpontként működik. (Független Ökológiai Központ) A csórompusztai egykori gazdasági épület ma a Magtárstúdió fiatal munkatársainak alkotóhelye. Az ő terveik alapján készülnek a Művészetek Völgye Fesztivál kiadványai, grafikai anyagai. A 80-as évek végén itt kezdődött el a Fesztivál.
Vigántpetend napjainkban Kapolcs községgel közös körjegyzőséget alkot. A helyi iskolások Monostorapátira és Taliándörögdre járnak. A körzeti orvos is Kapolcson rendel.
A rendszerváltás óta a település jelentős fejlődést élt meg. Az évekig üres porták benépesültek, több fiatal család választotta lakhelyéül a falut. Portalanított utcái, vezetékes ivóvízhálózata, telefonos ellátottsága, földgázvezetéke jelzi, hogy az itteniek szeretik Vigántpetendet, s szívesen is tesznek érte. Népesség alakulása Vigánton és Petenden:
Év | 1785 | 1829 | 1857 | 1869 | 1890 | 1910 | 1920 | 1930 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Petend | 242 | 313 | 257 | 444 | 539 | 431 | 454 | 485 |
Arány (%) | 100,0 | 129,3 | 118,6 | 183,4 | 222,7 | 178,1 | 187,6 | 200,4 |
Vigánt | 106 | 116 | 96 | 126 | 146 | 132 | 113 | 107 |
Arány (%) | 100,0 | 109,4 | 90,6 | 137,7 | 142,5 | 124,5 | 106,6 | 100,9 |
Vigántpetend népessége:
Év | 1941 | 1949 | 1960 | 1970 | 1980 | 1997 |
---|---|---|---|---|---|---|
Vigántpetend | 520 | 447 | 421 | 359 | 285 | 200 |
1941. év=100% | 100,0 | 86 | 81 | 69 | 54,8 | 38,5 |
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Kandikó Ferenc (független)[3]
- 1994–1998: Marton Istvánné (független)[4]
- 1998–2002: Marton Istvánné (független)[5]
- 2002–2006: Marton Istvánné (független)[6]
- 2006–2010: Marton Istvánné (független)[7]
- 2010–2014: Marton Istvánné (független)[8]
- 2014–2016: Nemoda István (független)[9]
- 2017–2019: Győriványi Dániel (független)[10]
- 2019–2024: Győriványi Dániel (független)[1]
- 2024– :
A településen 2017. február 26-án időközi polgármester-választás zajlott,[10] az előző polgármester lemondása miatt.[11]
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 199 | 194 | 180 | 165 | 189 | 202 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 97,9%-a magyarnak, 6,3% cigánynak mondta magát (2,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 79,5%, református 2,6%, evangélikus 2,6%, felekezeten kívüli 4,7% (8,9% nem nyilatkozott).[12]
Nevezetességei
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/Vig%C3%A1ntpetend_l%C3%A9gifot%C3%B3.jpg/300px-Vig%C3%A1ntpetend_l%C3%A9gifot%C3%B3.jpg)
- Legfőbb nevezetessége a katolikus templom, melynek 2010-ben ünnepelték a 250. évfordulóját. Erre az évfordulóra gyűjtést szerveztek a templom teljes felújítására.
- A másik nevezetessége a harangláb, melyet az 1700-as években az akkor főleg evangélikusokból álló vigántiak állítottak maguknak.
- Vajai-ház: a régi parasztházból kialakított múzeumban több száz éves bútorok is találhatók, melyeket főleg a faluból gyűjtöttek össze.
- A templom mögött található a Tókert. Itt tartják a Művészetek Völgye vásárát.
- Józsa István Vándoriskolája.
Helyi hagyományok
[szerkesztés]Hajliliomozás évszázados néphagyomány az országban egyedüli. Húsvét vasárnap délután a vigántpetendi lányok végig járják a falut, egymást fogva és négy legnagyobb lány kezében zöld ággal, egymásnak felelgetve, énekelve bújnak át a lányok által tartott kapun. Ha átment minden lány a kapun, kezdik újra az éneket. Ezt a népi játékot csak lányok játszhatják. Ilyenkor a falu apraja-nagyja az utcára vonul és megnézik a lányokat. A lányok népviseletben vannak öltözve, amit erre az alkalomra kölcsönöznek. Karácsonykor a gyerekek betlehemes köszöntőjüket mutatják be a templomban és a házaknál is.
Híres emberek
[szerkesztés]- Kandikó Zoltán (1967-) magyar küzdősportoló és harcművész
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Vigántpetend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 16.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Vigántpetend települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Vigántpetend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 17.)
- ↑ Vigántpetend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 11.)
- ↑ Vigántpetend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 11.)
- ↑ Vigántpetend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 11.)
- ↑ Vigántpetend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. július 26.)
- ↑ Vigántpetend települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 19.)
- ↑ a b Vigántpetend települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2017. február 26. (Hozzáférés: 2020. június 23.)
- ↑ Időközi helyi önkormányzati választások (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2017 (Hozzáférés: 2020. június 23.)
- ↑ Vigántpetend Helységnévtár
További információk
[szerkesztés]- A vigántpetendi futballcsapat honlapja és facebook oldala
- A község honlapja
- A vajai ház
- Józsa István Vándoriskolája - életmódtáborok, pedagógiai programok: Józsa István Vándoriskolája