Budapest XXIII. kerülete
Budapest XXIII. kerülete | |||
![]() | |||
A Hősök tere, háttérben a Nagyboldogasszony-templom | |||
| |||
Egyéb elnevezés: Soroksár | |||
Közigazgatás | |||
Település | Budapest | ||
Városrészek | Millenniumtelep Soroksár Soroksár-Újtelep [1] | ||
Alapítás ideje | 1994 | ||
Irányítószám | 1237-1239 | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Polgármester | Bese Ferenc (névlegesen független)[2] (ténylegesen a Fidesz által támogatott)[3] | ||
Országgyűlési képviselő | Szabó Szabolcs (MSZP–Együtt–DK–PM–MLP) | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 22 300 fő (2023. jan. 1.)[4] | ||
Rangsorban | 23. | ||
Népsűrűség | 580 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 40,77 km² | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
Budapest XXIII. kerülete weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Budapest XXIII. kerülete témájú médiaállományokat. |
Budapest XXIII. kerülete – Soroksár (németül: Markt) a magyar főváros legfiatalabb kerülete; 1994-ben vált le Budapest XX. kerületéről. Területe megegyezik az 1950-ben Nagy-Budapesthez csatolt Soroksár nagyközségével.
Fekvése
[szerkesztés]Északon a XX. kerület, nyugatról a Soroksári-Duna-ág, azon túl a XXI. kerület és Szigetszentmiklós, délről a főváros közigazgatási határa (Dunaharaszti, Alsónémedi és Gyál), keletről a XVIII. kerület határolja.
Soroksár a Pesti-síkságon fekszik, a településtől nyugatra folyik a Ráckevei-Duna (a helyiek elnevezése alapján Soroksári-Duna). A Duna-ágba ömlik a szabályozott és szennyezett Gyáli-patak.
Története
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8c/T%C3%A9rk%C3%A9p_d%C3%A9lkelet_pest_anno.jpg/200px-T%C3%A9rk%C3%A9p_d%C3%A9lkelet_pest_anno.jpg)
Soroksár nevét illetve magát a területet először Anonymus említi Surucsar néven. Soroksár település a oszmán uralom alatt elpusztult, 1661-től a felsővattai Wathay család birtoka. Wathay I. Pál Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye helyettes alispánja, majd fia Wattay János a vármegye első kuruc alispánja birtokában volt a puszta. 1724-ben kezdett német lakosokkal benépesülni, 1731-től Grassalkovich Antal Habsburg tisztviselő sajátos módszerekkel szerezte meg. (A betelepülés kezdetben lassan ment, mert Grassalkovich birtokjogát sokan megtámadták.) Ezen időben még a területet Soroksár-Pusztának hívták. Grassalkovich kiszárította a mocsarakat, így a mocsarak és lápok helyén kiváló termőföldek keletkeztek. A Molnár-szigeten lévő rozstermelés is nagyon fontos volt a terület gazdaságában. A 18. század közepe táján lett faluvá, Mária Terézia alatt vásárjogot kapott és mezővárossá lett. A település első postamestere, nemes Sartóry Lipót (1760-1809), aki Csikóson, Sári mellett született nemes Sartóri Lipót (1733-1789), uradalmi ispán Újhartyánban a gróf Keglevich családnál, és Schmir Katalin fiaként. A 19. század végén Soroksár nagyközség volt Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye Ráckevei járásában, az elzárt soroksári Duna-ág mellett, 1891-ben 1366 házzal és 12 143 lakossal (közte 4410 magyar, 7120 német, 160 szlovák). Budapesthez közeli helyzetét kihasználva a fővárossal élénk gazdasági forgalmat alakított ki. Soroksárhoz tartozott Erzsébetfalva és Kossuthfalva, valamint a gubacsi puszta.
A második világháborút követően Soroksár német lakosságának javát – összesen 3898 embert – kitelepítették.[5] A kitelepítetteket marhavagonokon szállították főleg Német Demokratikus Köztársaságba és az akkori Szovjetunió egyes területeire, s azt mondták a kitelepítetteknek, hogy egy „kis munkára” viszik őket (málenkij robot). Ez az akkori nagyhatalmak döntésén alapult.
1950. január 1-jétől Soroksár a főváros része lett a XX. kerület kisebbik alkotóelemeként Pestszenterzsébet mellett.
A Haraszti út - Templom utcai elágazásnál (GOH csomópont) a HÉV vágányai felett átívelő Grassalkovich úti felüljáró 1974-1976 között épült.[6][7] A 150-es vasútvonal felett átívelő Ócsai úti felüljáró korábban, 1972-1974 között épült.[8][9][10][11] A Helsinki út folytatásaként a Grassalkovich út kiszélesítése irányonként két forgalmi sávval 1979-re készült el.[12]
1992. szeptember 27-én helyi lokálpatrióták kezdeményezésére népszavazást tartottak, ahol döntés született az önálló Soroksárról. Az így létrejött XXIII. kerület 1994. december 11-én választotta meg első képviselő-testületét.
A Molnár-sziget
[szerkesztés]A Molnár-sziget (németül: Müllerinsel) a Soroksári avagy Ráckevei-Kis-Duna-ág egyik szigete, amely Soroksárhoz tartozik, és melyet keletről Soroksár többi része, nyugatról Csepel, és a Csepel-sziget határolnak. A történelem során Soroksárhoz illetve egy kis ideig Pesterzsébethez tartozó sziget erősen hozzájárult Soroksár és az akkori Soroksár-Puszta gazdasági fejlődéséhez.
A Molnár-sziget arról az 50 vízimalomról kapta nevét, amelyek a Dunán álltak, és a szigeten termesztett soroksári rozst lisztté őrölték. A sziget alacsony fekvése illetve a Duna szabályozatlansága miatt egy évben legalább egyszer a Molnár-sziget a megáradt folyó vize alá került. A soroksáriak csónakon szállították a soroksári, ún. sváb rozskenyeret fővárosba.
Politika
[szerkesztés]Polgármesterek
[szerkesztés]Terminus | Név | Jelölő szervezet(ek) | Megjegyzés |
---|---|---|---|
1994–1998 | Geiger Ferenc | MSZP-SZDSZ[13] | |
1998–2002 | Soroksári Civil Szervezetek és Személyek Egyesülete[14] | ||
2002–2006 | Soroksári Civil Szervezetek és Személyek Egyesülete[15] | ||
2006–2010 | Soroksári Civil Szervezetek és Személyek Egyesülete[16] | ||
2010–2014 | Soroksári Civil Szervezetek és Személyek Egyesülete[17] | ||
2014–2019 | Soroksári Civil Szervezetek és Személyek Egyesülete[18] | ||
2019–2024 | Bese Ferenc | független[2] | |
2024– | független (új mandátuma október 1-től érvényes) |
A 2019-es önkormányzati választás eredménye
[szerkesztés]- A polgármester-választás eredménye[19]
Jelölt neve | Jelölő szerv. | Szavazatok száma | Szavazatok aránya | |
---|---|---|---|---|
Bese Ferenc | Független | 4291 | 48,68% | |
Bereczki Miklós | Momentum – MSZP – Párbeszéd – LMP – Jobbik | 4077 | 46,25% | |
Bernáth Zoltán | Független | 447 | 5,07% | |
Összesen | 8815 | 100% |
- A képviselőtestület-választás eredménye[20]
Párt | Mandátumok | Képviselő-testület | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Momentum – DK – MSZP – Párbeszéd – LMP – Jobbik | 5 | ||||||||||
Fidesz–KDNP | 3 | ||||||||||
Civil Szervezetek és Személyek | 2 | ||||||||||
Független | 1 | P | |||||||||
IVE-NNKS | 1 |
Országgyűlési képviselők
[szerkesztés]- 1994-1998:
- 1998-2002:
- 2002-2006:
- 2006-2010
- 2010-2014:
- 2014-2018: Szabó Szabolcs (MSZP-Együtt-DK-PM-MLP) Budapesti 17 számú országgyűlési egyéni választókerület.
- 2018-tól: Szabó Szabolcs (MSZP-Együtt-DK-PM-MLP) Budapesti 17 számú országgyűlési egyéni választókerület.
Népesség
[szerkesztés]Lakosságszám[21][22] | ||
---|---|---|
Év | Népesség | Átl. vált.(%) |
1870 | 4 726 | — |
1880 | 5 379 | 1,29% |
1890 | 6 757 | 2,28% |
1900 | 8 603 | 2,42% |
1910 | 11 406 | 2,82% |
1920 | 12 543 | 0,95% |
1930 | 14 387 | 1,37% |
1941 | 18 897 | 2,48% |
1949 | 19 488 | 0,38% |
1960 | 23 789 | 1,81% |
1970 | 26 657 | 1,14% |
1980 | 23 341 | −1,33% |
1990 | 19 185 | −1,96% |
2001 | 20 697 | 0,69% |
2011 | 21 155 | 0,22% |
2022 | 22 633 | 0,61% |
A XXIII. kerület lakónépessége 2022. október 1-jén 22 633 fő volt, ami Budapest össznépességének 1,3%-át tette ki. A 2011-es népszámlálás óta 1478 fővel nőtt a kerület lakosság száma. Ebben az évben az egy km²-re jutó lakók száma, átlagosan 555 ember volt. A XXIII. kerület népesség korösszetétele igen kedvezőtlen. 2022-ben a kerület lakónépességének a 14%-a 14 évnél fiatalabb, míg a 65 éven felülieké 19% volt. 2021-ben a férfiaknál 69,9, a nőknél 78,9 év volt a születéskor várható átlagos élettartam. A legmagasabb befejezett iskolai végzettség szerint az érettségi végzettséggel rendelkezők élnek a legtöbben a kerületben 7763 fő, utánuk következő nagy csoport a diplomával rendelkezők 4615 fővel. 2022-ben a 6 évnél idősebb népesség 87,3%-nál volt internet elérési lehetősége. A népszámlálás adatai alapján a kerület lakónépességének 11,6%-a, mintegy 2616 személy vallotta magát valamely kisebbséghez tartozónak. A kisebbségek közül német, cigány és ukrán nemzetiségűnek vallották magukat a legtöbben.
A 19. század utolsó harmadától a XXIII. kerület lakosságszáma egyenletesen növekedett, egészen 1949-ig. Az 1950-es évektől 1970-ig dinamikusan nőtt a kerület népessége. A legtöbben 1970-ben éltek a kerületben 26 657 fő. A 70-es évektől, egészen 1990-ig csökkent a kerület népesség száma, azonban a 90-es években fordulat következett be és lassú növekedésnek indult be, ami napjainkig is tart. Jelenleg ma kevesebben laknak a XXIII. kerületben, mint 1960-ban.
A 2022-es népszámlálási adatok szerint a magukat vallási közösséghez tartozónak valló XXIII. kerületiek túlnyomó többsége római katolikusnak tartja magát. Emellett jelentős egyház a kerületben, még a református.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/hu/timeline/tpl4h15zg8764vyk211vw6go6jlgfmr.png)
Közlekedés
[szerkesztés]A kerület viszonylag csendes, kertvárosias, mert a nagy forgalmat lebonyolító utak jelentős része a kerület peremén fut végig (a nyugati oldalon a Grassalkovich út - Ócsai út - Haraszti út tengely, a keletin az M5-ös autópálya bevezető szakasza, délen az M0 körgyűrű). A leggyorsabb megközelítési mód a Ráckevei HÉV (H6), valamint a Budapest–Kelebia-vasútvonal. Mindkét vasútnak a városközpont közelében (Hősök tere) vannak a megállói. A kerület központja a Hősök tere, amely 13 km távolságra helyezkedik el a Belvárostól.
Ezeken kívül megközelíthető az alábbi BKK autóbuszokkal: 66, 66B, 66E, 135, 166 valamint a Volánbusz délpesti agglomerációba tartó helyközi járataival.
Sportélete
[szerkesztés]Soroksár hivatalos [forrás?] sportegyesülete a Soroksár SC. A csapat magyar kupát nyert 1934-ben. A labdarúgó szakosztály az NB II. Merkantil Ligában szerepel.
A kerület ad otthont a Soroksári Súlyemelő és Szabadidősport Egyesületnek (SoSE), amely 1995-ös megalakulása óta 87 országos bajnoki címet és számos Európa- és világbajnoki helyezést szerzett; a hazai súlyemelés egyik legeredményesebb egyesülete. A klub szervezésében kerül 1998-óta minden évben megrendezésre, a Soroksár Kupa Nemzetközi Súlyemelő verseny, amelyen rendszerint tucatnyi ország több mint 100 versenyzője vesz részt.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/Soroks%C3%A1ri_Sportcsarnok_-_panoramio.jpg/220px-Soroks%C3%A1ri_Sportcsarnok_-_panoramio.jpg)
Városrészek
[szerkesztés]- Soroksár-Újtelep
Határai: Köves út az Alsó határúttól - Szentlőrinci út - Temető sor - Alsó határút a Köves útig. Az 1920-as években kialakult lakóterület Soroksár és Pesterzsébet határán.[23] A délkeleti részén 1990-1991 között épült fel a Szentlőrinci úti lakótelep. Az északabbra található, kisebb méretű Nyír utcai lakótelep a - nevével ellentétben a kerülethez tartozó - Pesterzsébeti temetőhöz esik közelebb.
- Péterimajor
- Milleniumtelep
Soroksár iskolái
[szerkesztés]- Budapest XXIII. Kerületi Grassalkovich Antal Általános Iskola
- Budapest XXIII. Kerületi Páneurópa Általános Iskola
- Budapest XXIII. Kerületi Török Flóris Általános Iskola
- Budapest XXIII. Kerületi Fekete István Általános Iskola
- Budapest XXIII. Kerületi Mikszáth Kálmán Általános Iskola
- Budapest XXIII. Kerületi Galambos János Zenei Alapfokú Művészeti Iskola
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d5/R%C3%B3mai_katolikus_k%C3%A1polna%2C_Budapest_23._ker%C3%BClet_%281311._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29_5.jpg/200px-R%C3%B3mai_katolikus_k%C3%A1polna%2C_Budapest_23._ker%C3%BClet_%281311._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29_5.jpg)
Kultúra, szórakozás
[szerkesztés]Kulturális intézmények:
- Táncsics Mihály Művelődési Ház[24]
- Galéria ’13 Soroksár[24]
- Soroksári Helytörténeti Gyűjtemény[24]
- Fedák Sári Színház
Látnivalók
[szerkesztés]- botanikus kert
- Segítő Mária-kápolna - A városrész egyik legrégibb műemlék épülete, a 18. század végén copf stílusban épült.
- Hősök tere, rajta a Nagyboldogasszony Plébániatemplom
- Táncsics Mihály Művelődési Ház, Grassalkovich u. 122-124.
- Fedák Sári Színház (egykori Otthon Filmszínház), Hősök tere 21.
Testvérvárosai
[szerkesztés]Nürtingen, Németország (1991–, megerősítés: 1995)[25]
Székelyudvarhely, Románia (1998–)[25]
Tvardica, Bulgária (2007–)[25]
Törökbálint, Magyarország (2008–)[25]
Peking Tongzhou kerülete, Kína (2019–)[25]
Sona, Olaszország (2021–)
Képgaléria
[szerkesztés]-
Nagyboldogasszony Plébániatemplom
-
Fedák Sári Színház 2018 - Soroksár, Hősök tere 21.
-
Első világháborús emlékmű - Hősök tere
-
Gyáli patak, Grassalkovich utca
-
Orvosi rendelő - Hősök tere
-
Vasútállomás - Jelző utca (a Hősök tere végénél)
-
Táncsics Mihály Művelődési Ház
-
A Molnár-sziget légifotója
-
Az önkormányzat épülete madár távlatból
-
A Hősök tere légifotón
-
A Soroksári Református Egyházközség temploma a Hősök terén (Hősök tere 11.)
Híres soroksáriak
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ 94/2012. (XII. 27.) Főv. Kgy. rendelet
- ↑ a b Budapest XXIII. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 26.)
- ↑ https://24.hu/belfold/2020/10/14/soroksar-utcarol-lakasba-hajlektalansag/
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Svábok kitelepítése
- ↑ MOH és BAH - új közlekedési csomópontok Budapesten, 1976 december - filmhiradokonline.hu
- ↑ Bojkor József - Közlekedési csomópont építése Soroksáron, MTI Zrt. Fotóarchívum, 1976 (archivum.mtva.hu)
- ↑ Centenáriumi építkezések autósoknak - mi épült 1973-ban?- Fővárosi blog, 2013.11.07.
- ↑ 1977. június 28. - Budapest Főváros Tanácsa tanácsülési jegyzőkönyvei (HU BFL XXIII.101.a.1) 199. oldal - Hungaricana online archívum
- ↑ „Gyorsabb, biztonságosabb közlekedés a megyében is”, Pest Megyei Hírlap, 1976. június 20., 5. oldal (magyar nyelvű)
- ↑ „Dabas felől — csomóponthoz”, Pest Megyei Hírlap, 1976. december 24., 3. oldal (magyar nyelvű)
- ↑ fentről.hu 1979-es légifoto - fentrol.hu
- ↑ Budapest XXIII. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 3.)
- ↑ Budapest XXIII. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 7.)
- ↑ Budapest XXIII. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 7.)
- ↑ Budapest XXIII. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 7.)
- ↑ Budapest XXIII. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. március 7.)
- ↑ Budapest XXIII. kerületének polgármester-választási eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. március 7.)
- ↑ https://www.valasztas.hu/telepules-adatlap_onk2019?p_p_id=onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_state=normal&p_p_mode=view&_onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_tabId=tab2&_onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_teltip=1&p_r_p__prpVlId=294&p_r_p__prpVltId=687&p_r_p__prpTelepulesKod=023&p_r_p__prpMegyeKod=01&_onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_jelolesTipus=1
- ↑ https://www.valasztas.hu/telepules-adatlap_onk2019?p_p_id=onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet&p_p_lifecycle=1&p_p_state=normal&p_p_mode=view&_onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_tabId=tab1&p_r_p__prpVlId=294&p_r_p__prpVltId=687&p_r_p__prpTelepulesKod=023&p_r_p__prpMegyeKod=01#_onkeredmenyadatok_WAR_nvinvrportlet_tableTop
- ↑ XLS Magyar települések lakosságszámának alakulása
- ↑ https://nepszamlalas2022.ksh.hu/adatbazis/#/table/WBS003/N4IgFgpghgJiBcBtEAVAogGQPoGUBaWAggCKEogC6ANCAM4CWMECy6ASgKrYDiaA8gFZKNWhADGAF3oB7AHYtUASQCyaLAAU0bRX2LCQAM3oAbCRABOtBKADW9WXHghlUAA4gaEWRPP0IVpFYtLixeQQ9be0cQHAgJDxAANyhjAFd_BQAGACYAZkoAX2pWFTVNbV0IkDsHBBi4hOS0jKQQbJzswuLUTFwCEjIqmujY-Jom9IDkADk0VVw0AA0uigKCoA
- ↑ Budapest teljes utcanévlexikona. (Dinasztia Kiadó - Gemini Kiadó, Budapest, 1998) ISBN 963 657 176 7
- ↑ a b c Pintér Ádám: Soroksári Ifjúsági Koncepció Archiválva 2022. február 27-i dátummal a Wayback Machine-ben, soroksar.hu - 2016
- ↑ a b c d e Testvérvárosaink – Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár hivatalos honlapja. [2019. október 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. július 31.)
További információk
[szerkesztés]- A kerület honlapja
- Irányítószámok
- A Soroksári Súlyemelő és Szabadidősport Egyesület honlapja
- Soroksár.lap.hu - linkgyűjtemény
- ESTV - Erzsébet-Soroksár televíziója
- A soroksári Molnár-sziget története
- Cikk a Hősök teréről Archiválva 2013. május 13-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Budapest ostroma 1944-45 (Soroksár)