Magyarországi cigányok
Magyarország nemzetiségei |
---|
bolgárok |
A magyarországi nemzetiségek története |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/28/Valentiny_J%C3%A1nos_Cig%C3%A1nyfiatals%C3%A1g.jpg/263px-Valentiny_J%C3%A1nos_Cig%C3%A1nyfiatals%C3%A1g.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/57/Sz%C3%BCreti_mulats%C3%A1g.jpg/263px-Sz%C3%BCreti_mulats%C3%A1g.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e2/Munk%C3%A1csy_-_Cig%C3%A1nyt%C3%A1bor.jpg/263px-Munk%C3%A1csy_-_Cig%C3%A1nyt%C3%A1bor.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/Vastagh_K%C3%A1rvallott_cig%C3%A1ny.jpg/263px-Vastagh_K%C3%A1rvallott_cig%C3%A1ny.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4f/KalyiJag_Warsaw_1.jpg/263px-KalyiJag_Warsaw_1.jpg)
A magyarországi cigányok a cigány nép Magyarországon élő népessége. Ők alkotják az ország legnagyobb hivatalosan elismert kisebbségét. A magyarországi nemzetiségek közül ők az egyedüliek (a ruszinon kívül), akik nem rendelkeznek anyaországgal, ezért nem nemzeti kisebbségként, hanem etnikai kisebbségként határozzák meg őket.[1] Magyarországon hivatalosan az az ember cigány, aki magát a népszámláláson, a szavazásnál, az iskolában, az önkormányzatnál cigánynak vallja, mivel az 1992-es adatvédelmi törvény alapján az etnikai hovatartozást az érintett írásos beleegyezése nélkül nem lehet nyilvántartani.
A 2001. évi népszámlálás szerint Magyarországon 190 046 fő volt a cigány lakosság lélekszáma. A népszámlálási adatok ugyanakkor jelentősen eltérnek a szociológusok felmérési eredményeitől. Egy 1994-es felmérésnél azt vették alapul, hogy a nem cigány környezet kiket tekint cigánynak (ez nem feltétlenül jelent valós cigány származást). Eszerint több mint 500 000 fő a magyarországi cigányok lélekszáma (kb. az összlakosság 5%-a). Mások 6-700 000 között becsülik a magyarországi cigányság számát, míg egyes roma értelmiségiek szerint ez a szám az egymilliót is eléri.[2]
A népszámlálás szerint Magyarország 3200 települése közül 2000-ben élnek cigányok. Vidéken a három északi vármegyében legnagyobb a népességük. A fővárosi cigányság lélekszámát 80–100 ezer körülire becsülik.[3]
Egyes felmérések szerint a magyarországi cigányság népessége jócskán meghaladja a hivatalosan közzétett adatokat. A hivatalos források 205 984 főt jelölnek,[4] de ismertek a 394 000 és 2 000 000 fő közötti népességről szóló kutatási eredmények is.[5][6][7]
Elnevezéseik
[szerkesztés]A mai magyar nyelvben – más nyelvekhez hasonlóan – a roma és a cigány azonos értelmű szavak, köztük jelentésbéli különbség nincs, csak stilisztikai. Természetesen eme kifejezéseket ugyanilyen értelemben használják önmagukra nézve a különböző, csak magyarul, illetve magyarul is beszélő cigány népcsoportok Magyarországon és az egész Kárpát-medencében.
A roma kifejezés a rom szó többes számú alakja, amely „embert”, „cigány embert”, „férfit”, illetve „férjet” jelent romani (azaz cigány) nyelven, vagy a rom szó egyes számú vocativusa (megszólító / hívó eset). Jelentése kb. 'te ember!', 'te cigány!'.
A cigány elnevezés eredetije a görög ατσιγανος (atsziganosz), amelynek eredeti jelentése „érinthetetlen”. A magyarba feltehetően délszláv közvetítéssel került. Az első magyarországi írásos említések a 14. századból valók Zigan, Zygan, Zigany, Czigany, Chygan, Cygan alakban. Ezek azonban mint családnevek, illetve települések nevei jelennek meg, melyekről nem tisztázott, hogy köthetőek-e a cigánysághoz vagy sem. Mindenesetre az, hogy a Cigány szó a magyar nyelvben ekkor tulajdonnévként (is) létezik, arra utal, hogy eredeti jelentésében már a korábbi időben meghonosodott és a nyelv szókincsének szerves részévé vált.
Érdemes még megemlíteni a cigányság „fáraók népe”, „fáraók ivadéka” elnevezését, amely arra vezethető vissza, hogy évszázadokig egyiptomi eredetűnek tartották őket. Ma már ismert, hogy a cigányság Indiából származik, Egyiptom csupán egyik águknak volt hosszabb-rövidebb ideig hazája a Balkán-félszigetre való áttelepedés előtt.
Csoportjaik
[szerkesztés]A magyarországi romáknak nyelvi és történeti szempontból, valamint önmaguk meghatározása szerint hat nagy csoportja különböztethető meg. A hat csoport közül három, a magyarcigányok, az oláhcigányok és a beások nagyobb létszámban élnek Magyarországon, míg három kisebb csoport, a kárpáti cigányok, a szintók és a román cigányok csupán néhány száz, illetve egy-két ezer tagot számlálnak. A magyarcigányok és a kárpáti cigányok összefoglaló neve romungrók, az alábbiakban is e név alatt tárgyaljuk őket.
Csoport | Romungrók | Szintók | Oláh cigányok | Román cigányok | Beások | Gábor-cigányok | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Magyarcigányok | Kárpáti cigányok | ||||||
Nyelv | Magyar | Magyar, a cigány nyelv kárpáti cigány dialektusa | A cigány nyelv kárpáti cigány dialektusának szinti nyelvjárása | A cigány nyelv oláhcigány nyelvjárásai (pl. lovári) | Román | Archaikus román dialektus | Magyar, román, cigány |
Lakóhely | A Kárpát-medence magyarlakta területei | Szlovákia és Csehország, délszláv államok. Magyarországon csak néhány közösség | Vándorolnak. Főleg Németország és Olaszország, Magyarországon kevesen vannak | Magyarország minden része | Magyarországon a román határ mellett, például Méhkerék, valamint Erdély románlakta területein | Az Ormánság, Füzesabony, Tiszafüred | Erdély |
Romungrók
[szerkesztés]Ma már jórészt magyarul, elszigetelten a kárpáti cigány dialektust beszélő cigányok, más szóval magyarcigányok (romungro = 'cigány + magyar'). Közéjük tartozik a magyarországi cigányok mintegy 75-80 százaléka. Romungricának hívják a romungro csoporthoz tartozó nőket.
Magyarcigányok
[szerkesztés]A magyarcigányok vagy magyar nyelvű cigányok csoportjába tartozik a magyarországi romák többsége, kb. kétharmada. A magyarcigányok magyar anyanyelvűek, bár vannak közöttük, akik őseik nyelvét is beszélik. Csoportjuk a kárpáti cigányoktól, a hagyományos magyarországi cigányoktól (roma nyelvű romungrók) származik. A magyarcigányok jellemző hagyományos mestersége a cigányzenekarokban való zenélés („muzsikus cigányok”). A másik jellemző hagyományos foglalkozásuk a régiség-, ékszer- és használtcikk-kereskedelem (például régiségüzletek). A magyarcigányság a 18. században alakult ki, amikor a romungrókat Mária Terézia igyekezett erőteljes törvényi szabályozással letelepíteni – részleges sikerrel. A romungrók többsége áttért a magyar nyelv használatára, azonban eredeti nyelvük számos szavát megőrizték, ami hatással volt a magyarokra is (szleng). A magyarcigányok ma Magyarország szinte minden jelentősebb településén élnek. A Kárpát-medence több más magyarlakta vidékén (Felvidék, Székelyföld) is laknak. Külföldön önmagukat magyarnak vallják, míg szülőföldjükön általában romák vagy cigányok, akik elhatárolódnak a gádzsóktól (nem cigányok).
Kárpáti cigányok
[szerkesztés]A kárpáti cigányok, a roma nyelv kárpáti cigány dialektusát beszélő romungrók (ősi nevükön paibánók) a legrégebben Magyarországon élő hagyományos roma csoport, őseik a 15. században érkeztek. A mai kárpáti cigányok a régi magyarországi romáknak attól a részétől származnak, akik megőrizték a roma nyelvet. A másik részük a 18. században a magyar nyelvre tért át (magyarcigányok). A kárpáti cigányok önmagukra a romungrók („magyar romák”) megnevezést használják. Ők voltak az úgynevezett netoţi cigány rabszolgák (netód).
A kárpáti cigányok nagyobb hányada ma Szlovákia és Csehország, valamint a délszláv országok területén él. Magyarországon csak néhány közösségük található Nógrád vármegyében, Budapest környékén (Piliscsaba, Csobánka) és a Dunántúl egyes településein. Hagyományos mesterségük szerint főleg muzsikusok, szegkovácsok és vályogvetők voltak. A „kárpáti cigányok” nevet a 19. század végén kezdték használni a nyelvészek először csak a felvidéki romungrókra, így különböztetve meg őket a dunántúli és délvidéki romungróktól (lásd pl.: A Pallas nagy lexikona[8]).
A magyar nyelv (magyar szleng) cigány jövevényszavai a kárpáti cigány dialektus romungró nyelvjárásából származnak. Ilyen romungró szavak például: csaj („lány”), csávó („fiú”), manus („ember”), vakerál, dumál (mindkét ige jelentése: „beszél”), skerál („szalad”), bazsevál („zenél”), csóró („szegény”), baró („nagy”), benga („ördög”), kéró („ház”), séró („fej”), putri, rajkó, lóvé („pénz”), kaja („étel”), pia („ital”), dzsuva („kosz”), ácsi! („állj!”), purdé („gyerek”).
Szintók
[szerkesztés]A szintók mind kulturálisan, mind nyelvi szempontból is nagyon közel állnak a kárpáti cigányokhoz. A szinti nyelvjárást beszélik, amely a cigány nyelv kárpáti cigány dialektusának egy változata. A romungró nyelvjárástól abban különbözik, hogy számos német eredetű szót és németes nyelvtani elemet használ. A csoport tagjai önmagukat szintónak (sinto) vagy szintó romának (sinto rom) nevezik. A szintók általában ideiglenesen fordulnak meg Magyarországon, mint vándorcirkuszosok, valójában ugyanis egyes nyugat-európai országok (például Németország, Olaszország) állampolgárai. Lakhelyüket elsősorban a lakókocsik jelentik, amelyekben utaznak. Egy kisebb csoportjuk a második világháború után megtelepült Magyarországon. Ők körhintás, céllövöldés mutatványosokként járják az országot.
Oláhcigányok
[szerkesztés]A többi fő csoporttal szemben az oláhcigányok nem egységesek, hanem tíz-tizenkét egymástól kulturálisan és nyelvjárásváltozat szerint is elkülönülő csoportjuk van, például nonestyók,lovárik, csurárik, kelderások, drizárók. Ezek a csoportok hagyományosan egy-egy mesterség művelőit is jelentették. (Például a lovárik a magyarországi lókereskedelemmel foglalkoztak.) Az „oláhcigány” kifejezés inkább a történeti és nyelvi rokonság alapján használt összefoglaló név, ugyanis ezek a roma csoportok Havasalföld román ("oláh") fejedelemsége irányából érkeztek Magyarországra a 19. században, és a roma nyelv különböző oláhcigány nyelvjárásait beszélik. Önmagukat romának nevezik (a saját nyelvükön rom). Az ország minden részén élnek oláhcigányok. Az „oláhcigány” jelzőként való használata valamilyen oknál fogva azonban cigány megfogalmazásban negatív jelző. Egyik csoport sem ismeri el magát annak, általában haragosaikra alkalmazzák.
Beások
[szerkesztés]A beások anyanyelve a román (archaikus román dialektus). Önmagukat beásnak vagy cigánynak nevezik, a roma megjelölést általában kifejezetten elutasítják. Fő foglalkozásuk a famegmunkálás (fakanál, teknő stb. készítése) volt. A hagyományos mesterségek kiszorulása óta többnyire mezőgazdasági segédmunkások lettek, illetve a férfiak jellemzően az építőiparban dolgoznak.
Három fő csoportjuk van:
- Árgyelánok – leginkább Somogy, Tolna és Baranya vármegyék területén, ahol ők a cigányság „zöme”. Tipikus vezetékneveik a Bogdán, Ignácz, Kalányos és Orsós.
- Muncsánok – Alsószentmárton és környéke. Gyakran vezetéknevük: Csinos, Morás.
- Ticsánok – leginkább Füzesabonyban, Tiszafüreden és általánosságban az Észak-Alföldön. Leggyakrabban román neveket viselnek: például Nyerlucz, Serbán, Lingurár. (Az árgyelán és muncsán közösségekkel ellentétben ők mára leginkább – olykor kifejezetten jómódú – kereskedőkké lettek. A Füzesabonyból – a Hortobágyon át – Debrecenbe vezető 33-as úton oly sűrűn látható kosár- és üstárus cigányok kivétel nélkül e közösséghez tartoznak…)
Román cigányok
[szerkesztés]A magyarországi román cigányok kis lélekszámú csoport, akik a román határ mentén, néhány románok lakta faluban (például Méhkerék) élnek. Anyanyelvük a román köznyelv (szemben a beások archaikus nyelvjárásával). Rajtuk kívül gyakran jönnek át román cigányok Romániából is Magyarországra. Közülük kerülnek ki a magyarországi városokban kolduló roma asszonyok és gyerekek; a férfiak különböző portékákkal próbálnak házalni. Önmagukat általában románoknak mondják.
Gábor-cigányok
[szerkesztés]A Gábor-cigányok (a vezetéknevükről elnevezve), más néven kalapos Gáborok Erdélyből származnak, megtalálhatóak főleg a Nyárád menti falvakban.[9] Elnevezésüket állítólag Bethlen Gábor fejedelmünktől kapták. Ismertetőjegyeik a férfiaknál a széles karimájú fekete kalap és hatalmas bajusz, a nőknél pedig a földig érő, színes, rakott szoknya, kendő, lányoknál két copfba fonott haj, piros szalaggal.[10] A többségük beszél magyarul, románul és cigányul is. Hagyományaikat hűen őrzik, házasságot is csak a Gábor családon belül kötnek. A gyerekeket már nagyon fiatalon kiházasítják, a fiúkat kb. 15 évesen, lányokat kb. 13-14 évesen. Általában jómódban élnek, jellegzetes foglalkozásuk a tetőfedés és egyéb bádogos munkák, de napjainkban már inkább kereskedelemmel foglalkoznak Európa szerte. Sokat utaznak, azonban a jelentős társadalmi eseményekre hazatérnek Erdélybe. Vallásukat tekintve többségben adventisták.
Történelem
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/Hungarian_Gypsy_Mother_and_Child_NGM-v31-p563.jpg/250px-Hungarian_Gypsy_Mother_and_Child_NGM-v31-p563.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Kolozsvariciganyzenekar.jpg/250px-Kolozsvariciganyzenekar.jpg)
Középkor
[szerkesztés]A cigányok a 15. század végéig Magyarországon és Kelet-Európában a megtűrt népek közé tartoztak, Nyugat-Európában – elsősorban vándorló életmódjuk miatt – hamarosan szembekerültek az ottani törvénykezéssel. Kezdetben megpróbálták őket visszaszorítani a közép- és kelet-európai területekre. Majd miután ez részben sikertelennek bizonyult, egyre szigorúbb és kegyetlenebb intézkedéseket hoztak ellenük. Skóciában és Angliában a 16. század elejéig ötezer cigányt végeztek ki. Franciaországban 1595-ben parlamenti határozatot hoztak kiirtásukra. Svédországban és Dániában 1662-ben rendelték el halálbüntetésüket, amennyiben nem hagyták el az országot. A Német-Római Birodalomban is megkísérelték kiszorítani őket, de ez a 18. század elejéig nem sikerült. Magyarországon a cigány-magyar ellentét komolyabb formában nem vetődött fel a 16. század elejéig. Részben azért, mert az itt élő cigányokat mezőgazdasági, ipari munkánál tudták alkalmazni, s így hellyel-közzel rövid ideig le tudtak telepedni. Főleg a fémművességben szereztek jártasságot, a puskapor, puskagolyó, ágyúgolyó készítésében, tűzmesterként, fegyverkovácsként dolgoztak. A magyar uralkodók kémekként is felhasználták őket, értékes információkkal szolgáltak a török csapatok mozgásáról. Persze nemcsak a magyaroknak, hanem a törököknek is dolgoztak. Ebben az időszakban főleg a török források nyújtanak róluk bővebb információt: fegyverkovácsként, borbélyként, cigányzenészként és hóhérként dolgoztak a török seregben is. Magyarországon először Beatrix királyné környezetében találkozunk zenész cigányokkal, 1489-ben. Gömör vármegyében a 17. század végén jelentek meg. Az egyes uradalmak és falvak keretei között éltek. A vajda parancsolt nekik, akit bár a cigányok választottak, a földesúr erősített meg hivatalában. Viselkedésükért, erkölcseikért, tetteikért a vajda tartozott felelősséggel. Egyben ő volt a bíró is, de mivel alattvalói ellenőrizhették ítéleteit, gyakran egyet nem értés, háborúskodás alakult ki közöttük. Emiatt meglehetősen sokszor volt vajdaválasztás.
(Forrás: Ács Zoltán - Nemzetiségek a történelmi Magyarországon)
Letelepedés
[szerkesztés]A 18. században Mária Terézia és II. József több rendeletet hoztak a romák letelepítésére, amit a hatóságok erőszakkal, elrettentő büntetések alkalmazásával hajtottak végre. A romáknak a falvak határában telepeket jelöltek ki, ahol kunyhókban laktak (cigányputrik). Az addig vándormesterségből élő roma kézműveseknek megtiltották új lakóhelyük elhagyását. Így az addigi megélhetésüktől megfosztották őket, mivel az edényjavítás, a fémmunkák, a késélezés vagy a teknővájás folyamatos helyváltoztatást igényelt. A szigorúan felügyelt intézkedések részleges sikerrel jártak. Végleg megmaradt a cigánytelepeken a romák egy része, azok akik a helyi falusi lakosság szükségleteit kielégítve letelepültként is tovább tudták gyakorolni iparukat. Más részük viszont az erőszakos asszimiláció elől a nyugatabbi országokba vándorolt.
Az itt maradottak a 18. századtól fokozatosan áttértek a magyar nyelv használatára. A 19. században a falusi kovácsműhelyek többségében magyarcigányok dolgoztak. A reformkorban művészetükkel nagy hatást gyakoroltak a magyar nemzeti zene fejlődésére, Liszt Ferencre és másokra, de közülük is többen világhírre tettek szert, például Dankó Pista a 19. század végén. A szabadságharc idején a magyarcigányok a magyar ügy mellé álltak, és fegyverjavítóként, ágyúöntőként, valamint tábori muzsikusokként szolgáltak, többek között az országos verbuválást segítve. A legmagasabb rangig a Kossuth Lajos cigány hadnagyaként ismert Sárközi Ferenc cigánymuzsikus vitte.
Balogh János, iskolát járt muzsikus cigány volt az első, aki roma nyelvű nyomtatványt jelentetett meg, ezzel a címmel: Legelső czigány imádságok, mind a két magyar hazában lévő czigány nemzet számára. Esztergom, 1850. Ő készítette az első Magyar-cigány szótárt is.
A század végén Habsburg József főherceg, Magyarország különc életű trónörököse, sokat időzött a magyarcigányok között a telepeiken, elkészítette az idősek által még beszélt roma nyelv első nyelvtanát és roma szótárat is írt. Az így megismert roma családokat végül a saját magyarországi birtokán telepítette le.
Újabb bevándorlás
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/Mark%C3%B3_Ferenc_-_V%C3%A1lyogvet%C5%91k.jpg/250px-Mark%C3%B3_Ferenc_-_V%C3%A1lyogvet%C5%91k.jpg)
A 19. század elejétől érte el a romák második nagy bevándorlási hulláma Magyarországot. Ekkor érkeztek a román (oláh) fejedelemségek felől a mai oláhcigányok és beások elődei. Az oláhcigányok – akárcsak korábban a magyarcigányok – szekérkaravánjaikkal (cigánytáborok) peripatetikus vándorlást folytattak, különböző kelendő szolgáltatásokat kínálva a letelepült falusiaknak (rézmegmunkálás, köszörűsség, lópatkolás, vályogvetés, kosárfonás, medvetáncoltatás stb.). A lovári közösségek tagjai a 19. századtól kezdve a magyarországi vásárok leghíresebb lókereskedői lettek, akik lószeretetükről és szakértelmükről voltak ismertek.
A beások szintén különböző mesterségeket kínáltak, ők azonban letelepedtek a falvak mellett. Eredetüket tekintve is már letelepedett romániai cigányok voltak, akiknek elődei a román fejedelemségek területén csoportos rabszolgaságban éltek a román bojárok (földbirtokosok), az állam és az ortodox egyház tulajdonaként. Csak a 19. században, 1856-ban került sor a modern Románia megteremtésével a rabszolgafelszabadításra, és a román cigányok egy része ekkor Magyarországra költözött. Ugyanakkor bizonyítható, hogy a Dél-Dunántúlon már a 18. században is éltek román anyanyelvű famunkás cigányok.[11]
Konfliktusok és üldözés
[szerkesztés]1782-ben Hont vármegyében 41 vándorcigányt végeztek ki 31 ember állítólagos megöléséért és megevéséért, amire viszont soha semmilyen bizonyítékot nem találtak és a vádlottak csakis kizárólag kínzás hatására vallották magukat bűnösnek (lásd nyúzóvölgyi vérengzés).
Az 1893-as népszámlálás adatai szerint a Kárpát-medence egyes településein élő, tehát letelepült romák létszáma 275 000 fő volt. A 20. században a tömeggyártású iparcikkek elterjedése a hagyományos cigány foglalkozásokat faluhelyen is feleslegessé tette. A két világháború között törvények is korlátozták a vándormunkát. Hagyományos ügyfélkörük elvesztésével a romák nagyobbik része munkanélkülivé vált, ez társadalmi konfliktusokhoz vezetett. 1944-ben a nemzetiszocialisták Németországban és máshol, így Magyarországon is népirtást követtek el a romák ellen. A porajmos („elemésztés”) során 30-70 000 dunántúli roma embert, köztük gyerekeket, nőket és öregeket deportáltak németországi koncentrációs táborokba. Karsai László történész, a magyarországi holokauszt kutatója, szerint kb. 5000-re tehető azon cigányok száma, akiket 1944-45-ben etnikai hovatartozásuk miatt meggyilkoltak, álorvosi kísérletekkel megkínoztak és megnyomorítottak, és akik haláltáborokban vagy munkaszolgálaton haltak meg. Forrás: Teleki Erika: A cigany holokauszt
Pártállami időszak
[szerkesztés]A második világháború utáni földosztásból a romákat teljes egészében kihagyták. Az 1956-os forradalomban számos magyarcigány is részt vett.
A szocializmus évtizedeiben a pártállam politikai felfogása nem etnikai, hanem kizárólag szociális problémának tekintette a „cigánykérdést”, és eszerint igyekezett megoldást találni rá. Az urbanizáció és az állami nagyvállalatok munkaerőigénye a lakóhelyüktől távoli ipari centrumok felé vonzották a roma lakosságot, sok vidéki férfi „ingázott”, vagyis hétközben a városi munkahely által biztosított munkásszálláson lakott. A korszakra jellemző teljes foglalkoztatottság miatt a legtöbb roma ember könnyen kapott munkát. Sokan közülük szezonális, alacsony képzettséget igénylő segédmunkákban. Az 1960-as évek végétől megkezdődött a cigánytelepek felszámolása, a romák kedvezményes kölcsönt kaptak a lakásvásárláshoz, sok faluban a megüresedett öreg házakat birtokba vehették. A romák letelepítése, falvakba költözése azonban helyenként társadalmi ellenállásba ütközött. Egyes ilyen településeken az ingatlanok leértékelődtek, ami fokozta a falu őslakosságának elvándorlását. Bizonyos kistelepüléseken a romák így többségi lakossággá váltak.
A rendszerváltás után
[szerkesztés]A rendszerváltás után drasztikusan megnövekvő munkanélküliség leginkább a romák alacsony képzettségű csoportjait érintette. Ez tömeges elszegényedéshez vezetett, amellyel arányosan növekedett az őket sújtó strukturális rasszizmus.
Függetlenségi törekvések
Az önálló cigány ország ötlete a 2000-es évek elején fogalmazódott meg néhány cigány értelmiségi fejében.[12] 2014-ben Ladányi János szociológus majd 2017-ben az Opre Roma Párt vezetője Kamarás István vetette fel az önálló roma tartomány létrejöttét.[13]
Demográfiai jellemzők
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/26/Population_pyramid_of_Als%C3%B3szentm%C3%A1rton.png/250px-Population_pyramid_of_Als%C3%B3szentm%C3%A1rton.png)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/10/Population_pyramid_of_Budapest.png/250px-Population_pyramid_of_Budapest.png)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/Roma_%28Gypsies%29_in_Hungary_%28census_2001%29.png/250px-Roma_%28Gypsies%29_in_Hungary_%28census_2001%29.png)
A magyarországi cigányság létszámára vonatkozóan eltérő adatokkal rendelkezünk. A hivatalos népszámlálási adatok nagyságrenddel kisebb értéket adnak, mint az egyéb felmérések vagy becslések számai. Ez a jelenség más magyarországi kisebbségek esetében is megfigyelhető. Éppen ezért mind a tudományok, a közélet különböző fórumai valamint a hatóságok, intézmények és egyéb szervezetek nem a népszámlálási, hanem az egyéb mért és becsült adatokkal operálnak.
A magyarországi cigányság létszámát jelenleg (2008.) általában 600 000-800 000 főre becsülik. Ez a lakosság 6-8%-a, arányaiban akkora, mint például a romániai magyarságé. A magyarországi cigányság létszámában és arányában Európa egyik legjelentősebb nemzeti (etnikai) kisebbsége.
évszám | népszámlálási adat | egyéb adat | adatforrás |
---|---|---|---|
1960 | 56 121 (ebből cigány anyanyelvű 25 633) | ||
1967 | 200 000 | Huttinger becslése | |
1970 | 34 957 (csak a cigány anyanyelvűek!) | ||
1971 | 320 000 | Kemény felmérése | |
1980 | 27 915 (csak a cigány anyanyelvűek!) | 341 000 | a népszámlálók besorolása szerint |
1990 | 142 683 (ebből cigány anyanyelvű 48 072) | ||
1993 | 500 000 fölötti | Kemény felmérése | |
1994 | 400 000 fölötti | KSH felmérése | |
2000 | 190 046 | ||
2011 | 315 583 | ||
2018 | 876 000 körül | Területi Statisztika 2018/1 -KSH [14] |
Viták a demográfiai trendek körül
[szerkesztés]A 2001. évi népszámlálás 190 046 roma, illetve cigány lakost mutatott ki az országban. A 2011-es népszámlálás ezzel szemben 315 583 főre teszi a számukat,[15] ennélfogva továbbra is a számuk jelentős növekedése jellemző.
A szociológiai kutatások szerint a cigány lakosságra jellemző az életmódváltás, a városokba irányuló belső migráció és a nyelvcsere. Az oláhcigány és beás származású cigányok nagyobb része – különösen Budapesten és a nagyobb városokban – elődei nyelvét az utóbbi évtizedekben a magyarral cserélte fel. A legújabb felmérések szerint ma már a magyarországi cigányok 90%-a magyar anyanyelvű, és csak 5%-uknak a roma nyelv és szintén 5%-uknak a román (beás) az anyanyelve. Az oláhcigány származásúak egy része kétnyelvűnek nevezhető, a magyar mellett beszéli a roma nyelvet is. A nyelvváltás önmagában még nem az asszimiláció jele, hiszen ez a fenti népcsoportok vándorlása során korábban is lezajlott (a román nyelv archaikus dialektusának felvételével), anélkül, hogy identitásbeli változásokkal járt volna.
A 2011-es népszámlálás nemzetiségi hovatartozásra vonatkozó kérdésére 1 398 731 fő nem válaszolt, illetve nem kívánta megadni az adatait.[16] Feltehető, hogy közülük néhány százezer cigány nemzetiségű lehet.[forrás?]
Nyelv
[szerkesztés]A magyarországi romák csoportjai eltérnek egymástól anyanyelvük szerint. Az oláhcigányok a cigány nyelvet (romani) beszélik. A magyarországi cigány anyanyelvűek mintegy 90%-a a cigány nyelv lovári dialektusát használja. A beáscigányok a beást beszélik, amely a román nyelv archaikus változata.
Jelképek
[szerkesztés]Himnusz
[szerkesztés]A magyarországi romák hivatalosan is elismert himnusza a Gelem, gelem kezdetű nemzetközi cigány himnusz. (Részletesebben lásd: cigány himnusz)
Emellett azonban a magyarországi romák körében egy másik költemény két különböző dallamváltozata is himnuszként vált ismertté. Egy Bari Károly által gyűjtött népmese alapján Varga Gusztáv írt dalszöveget magyarul, Orsós Jakab pedig beás nyelven. A dallamot a Kalyi Jag együttes szerezte, és Lungoj o drom angla mande („Hosszú az út előttem”) című lemezükön jelent meg Könyörgés címmel. Miután a dal beásul hangzik el, ezért a beások körében azonnal nagy népszerűségre tett szert, és azóta ez a beás himnusz. A dal beás sz��vege a következő:
(Beás nyelvtan[17]-féle írásmód) | (Beás nyelvkönyv[18]-féle írásmód) | |
Pădurè vèrde, pădurè vèrde, Lumè, ţara-i străinu nostru, Iartă, iartă Dïmizole, |
Pădurê vêrdje, pădurê vêrdje, Lumê, cara-j străjinu nostru, Jartă, jartă Dimizolje, |
Pădure vergyé, pădure vergyé, Lume, cárá-j sztrăjinu nosztru, Jártă, jártă Dimizolyé, |
Ugyanennek a szövegnek a magyar nyelvű változatát egy másik, gyorsabb dallammal dolgozta fel az Ando Drom együttes, amely szintén gyorsan népszerű lett a cigányság körében. Ezt a változatot a nagy nyilvánosság előtt először Horváth Aladár minősítette himnusznak, 1993-ban, az Egerben rendezett roma polgárjogi tüntetésen. Ennek hatására ezt a dalváltozatot sokan a „magyarországi cigányság himnuszának” tekintik. A dal szövege magyarul így hangzik:
Zöld az erdő, zöld a hegy is
A szerencse jön is, megy is
Gondok kése húsunkba vág
Képmutató lett a világ
Egész világ ellenségünk
Űzött tolvajokként élünk
Nem loptunk mi csak egy szöget
Krisztus vérző tenyeréből
Isten, könyörülj meg nékünk
Ne szenvedjen tovább népünk
Megátkoztál, meg is vertél
Örök csavargóvá tettél
Az utóbbi időben, főként vallásos roma közösségek az utolsó két sor helyett inkább azt éneklik: Megáldottál, megváltottál, / Országodba befogadtál.
Zászló
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/10/Flag_of_the_Romani_people.svg/300px-Flag_of_the_Romani_people.svg.png)
A magyarországi cigányság is a nemzetközi cigányság zászlaját tekinti sajátjának. (Lásd a Romák szócikket!)
Ünnepek
[szerkesztés]Történelmi ünnepek
[szerkesztés]- Roma világnap: április 8.
- Porrajmos emléknap: augusztus 2.
Hagyományos ünnepek
[szerkesztés]- vallásos eredetű családi ünnepek
- búcsúk
Újabb ünnepek
[szerkesztés]- Ederlezi
- fesztiválok
Kulturális hagyományok
[szerkesztés]Egységes roma kultúráról hagyományos értelemben nem beszélhetünk, az egyes csoportok eltérő szokásokkal, hagyományokkal rendelkeznek. Az oláhcigány kultúrára jellemző a sajátos stílusú oláhcigány népdalkincs és oláhcigány néptánc, amely a Kárpát-medencei néptáncok igen régi elemeinek roma adaptálása.
Életkörülmények
[szerkesztés]Híres magyarországi romák
[szerkesztés]Előadóművészek
[szerkesztés]Zenészek
[szerkesztés]- Czinka Panna (1711–1772)
- Banyák Kálmán (hegedűművész, 1927–1993)
- Bacsik Elek (1926–1993) jazzgitáros és jazzhegedűs, multiinstrumentalista (violectra, brácsa, cselló, bőgő, basszusgitár, buzuki)
- Csányi „Matyi” Mátyás (eredetileg Ernő)
- Bihari János (1764–1827)
- Balogh János (1802–1876)
- Boldizsár József (1823–1878)
- Dandi Kis Károly (1909–1969) cigányprímás
- Debreceni Kiss Lajos (cigányprímás) 1902–1951
- Sárközi Ferenc, Kossuth cigány hadnagya”
- Dankó Pista (1858–1903) a magyar zeneművészet prímása
- Rácz Aladár (1886–1958)
- Cziffra György (zongoraművész) (1921–1994)
- Kathy-Horváth Lajos hegedűművész
- Lukács Tibor prímás
- Fátyol Misi (1909–1980)
- Babos Gyula
- Pege Aladár
- Snétberger Ferenc gitárművész
- Szakcsi Lakatos Béla
- Varga Gusztáv (Kalyi Jag)
- Orgován Ádám (Tiszabezdéd) gitárművész
- Mága Zoltán
- Radics Béla
- Homály Ferenc cigány prímás
- Gabora Lajos cigány prímás
Zenekarok
[szerkesztés]- Járóka Sándor és népi zenekara
- 100 Tagú Cigányzenekar
- Karaván familia
- Rajkó zenekar
- Kalyi Jag
- Ando Drom
- Amaro Trajo (Kovács Máté, Seres Krisztián)
- Fekete vonat
- Ektomorf
- Váradi Roma Café
- Besh o droM
- Bódi Guszti és a Feketeszemek
- Romantic
- Roma Jilo
- Fláre Beás
- Ternipe
- Váradi Roma Café
- Romano Trajo
- Romungro Gipsy Band
- Magna Cum Laude
- Roma Pop
- Parno Graszt
Énekesek
[szerkesztés]- Mező Mihály (Magna Cum Laude)
- Oláh Ibolya
- L.L. Junior
- Nótár Mary
- Molnár Ferenc "Caramel"
- Gáspár László
- Gáspár Győző "Győzike"
- Kunovics Katinka
- Stefano
- Bódi Guszti
- Lakatos Krisztián
- Juhász 'Miczura' Mónika
- Palya Bea
- Kicsi Tyson (Váradi József)
- Oláh Gergő
- Radics Gigi
- Kis Grófo
- Ruszó Tibor
- Kökény Attila
- Pápai Joci
Magyarnóta énekesek
[szerkesztés]Képzőművészek
[szerkesztés]- Balázs János
- Balázs Gusztáv
- Balogh Balázs András
- Balogh Tibor
- Bari Janó
- Bódi Barbara
- Farkas Ervin
- Gyügyi Ödön
- Káli-Horváth Kálmán
- Kökény Róbert
- id. Kun Pál
- Szentandrássy István
- Péli Tamás
- Túró Zoltán
- Vári Zsolt
- Roma Galéria
Írók, költők
[szerkesztés]- Bari Károly
- Lakatos Menyhért
- Varga Ilona
- Csík Ferenc
- Choli Daróczi József
- Rostás-Farkas György
- Osztojkán Béla
- Holdosi József
- Jónás Tamás
- Kovács József Hontalan
Forradalmárok
[szerkesztés]Politikusok
[szerkesztés]- Farkas Flórián
- Hága Antónia
- Horváth Aladár
- Járóka Lívia (EU parlamenti képviselő)
- Kolompár Orbán
- Mohácsi Viktória (2004-2009-ig EU parlamenti képviselő)
- Katonáné Kállai Katalin NKÖM, roma ügyekért felelős miniszteri biztos
- Kánya László Vasvár és Térsége Cigány Érdekvédelmi Egyesület elnöke
- Rónavölgyi Sándor jogvédő (A Magyarországi Cigányok Európai Uniós Szövetségének országos és EU-s elnöke)
Sportolók
[szerkesztés]- Farkas János labdarúgó
- Pisont István labdarúgó
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]Roma tematikájú összefoglaló szócikkek
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Ez ellentmond egyes más országok gyakorlatának, ahol a cigányságot nemzeti kisebbségként ismerik el. Szintén nem egyeztethető össze a nemzetközi cigányság – az ENSZ és az EU által is elismert – politikai álláspontjával, miszerint a nagyvilág cigánysága egy nemzetet alkot, a különböző államokban élő csoportjaik így nemzeti kisebbségnek tekintendők.
- ↑ Roma szociológiai tanulmányok, 1997.
- ↑ Demeter Zayzon Mária: A budapesti népesség nemzeti, etnikai arculata (Budapest, 1994) ISBN 963-450-526-0
- ↑ 2001 népszámlálás. [2010. január 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. augusztus 25.)
- ↑ Hablicsek László: A magyarországi cigányság demográfiája. [2008. május 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. augusztus 25.)
- ↑ The New York City Times: Roma make up an estimated 8 to 10 percent of Hungary’s population
- ↑ The christian science monitor: "[...] the Roma, who account for between 8 and 10 percent of Hungary's 10 million people."
- ↑ Bokor József (szerk.). Cigányok, A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X
- ↑ Eparu Krisztián: Gáborcigányok, beszelo.c3.hu
- ↑ Tesfay Sába: A kalap, az ezüstgombos lájbi és az ezüst zsebóra, vilagossag.hu
- ↑ Nagy Pál: "Kicsinségemben elszakadtam" (www.romapage.hu). [2007. augusztus 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. augusztus 28.)
- ↑ Saját államot hoznának létre a cigányok? (magyar nyelven). Alfahír, 2014. szeptember 22. (Hozzáférés: 2019. március 14.)
- ↑ Zrt, HVG Kiadó: Autonóm roma tartományt akar Észak-Magyarországon egy roma párt (magyar nyelven). hvg.hu, 2017. szeptember 28. (Hozzáférés: 2019. március 14.)
- ↑ Területi Statisztika 2018/1 Budapest, KSH, 2018. Online elérhetősége
- ↑ 2011. ÉVI NÉPSZÁMLÁLÁS – 9. Nemzetiségi adatok. Budapest, KSH, 2014. 58. o. Online elérhetősége
- ↑ 2011. ÉVI NÉPSZÁMLÁLÁS – 9. Nemzetiségi adatok. Budapest, KSH, 2014. 166. o. Online elérhetősége
- ↑ Palmainé Orsós Anna: Ph.D. értekezés, 2006[halott link], 3.1.1. A beás nyelv átírásával kapcsolatos problémák, 10. lábjegyzet: Orsós Anna, Kálmán László: Beás nyelvtan
- ↑ Orsós Anna: Beás nyelvkönyv, 2002. [2006. augusztus 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. május 14.)
- ↑ Saimir Mile: Diplôme d'Études Approfondies - Identité et identification des minorités sans territoire compact en Europe à travers l'exemple des Rroms (A nem tömbterületeken élő kisebbségek azonosságtudata és azonosítása Európában a romák példáján keresztül) - horvátországi beás nyelvjárási változatban is, francia fordítással
- ↑ Tolna Megyei Általános Művelődési Központ hírlevél, 2008. február
Irodalom
[szerkesztés]Szakirodalom
[szerkesztés]- Kemény István (szerk.): A magyarországi romák (Változó Világ 31., Budapest, 2000)
- Roma szociológiai tanulmányok. – Periférián. Ariadne Alapítvány 1997.
- Az élet legárnyékosabb oldaláról - Özv. Szabó Ferencné feljegyzései, Jószöveg műhely, 2009
- Forray R. Katalin, Hegedűs T. András: Cigány gyermekek szocializációja, Aula 559 Kiadó
- Ligeti György: Cigány népismeret tankönyv a 7-12. osztály számára, Konsept-H Kiadó
- Burka Viktória, Dupcsik Csaba, ...: Kisebbségek kisebbsége - A magyarországi cigányok emberi és politikai jogai, Új Mandátum Könyvkiadó, Budapest, 2005
- Csík Ferenc Ahol a nap is megfordítja szekerét-Kereszt amelyet ránk hagyott az ég,/Eger Varga lap kiadó)Helytörténetek Tarnazsadány.
- Csemer Géza: A legfinomabb cigány ételek - A Kárpát-medencében élő romák ételei, főzési szokásai, kultúrája, Fantastico Kiadó, Budapest, 2003
- Juhász Júlia: Találkoztam boldoguló cigányokkal is, Taninfo Kiadó, Budapest, 2003
- Havas Gábor, Kemény István, ...: Cigány gyerekek az általános iskolában, Oktatáskutató Intézet-Új Mandátum Könyvkiadó, Budapest, 2002
- Fiáth Titanilla, Kovai Melinda, ...: A romák esélyei Magyarországon - Aluliskolázottság és munkaerőpiac - a cigány népesség esélyei Magyarországon, Kávé Kiadó-Delphoi Consulting, 2002
- Farkas Márta, Simon Tibor, ...: A cigányság a második világháború idején (1939-1945) - Az üldöztetés tanintézeti feldolgozásához, Velcsov Bt., Budapest, 2002
- Diósi Ágnes: Szemtől szemben a magyarországi cigánysággal, Pont Kiadó, Budapest, 2002
- Beke Kata, Bernáth Gábor, ...: Cigánynak születni - Tanulmányok, dokumentumok, Aktív Társadalom Alapítvány-Új Mandátum Könyvkiadó, Budapest, 2000
Szépirodalom
[szerkesztés]- Arany János: A nagyidai cigányok, A bajusz - ELTE - Magyar irodalom: Szöveggyűjtemény
- Jókai Mór: Cigánybáró – regény (Szaffi)
- Ady Endre: Répakapálás, Történetek egy temetőből [1][2]
- Babits Mihály: Cigánydal - Nyugat, 1911. 17. szám
- Bársony János: Cigány mesék (Móra Ferenc Könyvkiadó, Budapest, 2007) ISBN 9789631183856
- Csenki Sándor: A cigány meg a sárkány (püspökladányi cigány mesék) (Európa Könyvkiadó, Budapest, 1974) ISBN 9630702274
További információk
[szerkesztés]- Romák és nem romák, romákról és nem romákról - tények, kutatási adatok, elemzések és álláspontok
- Ismeretek a romológia alapképzési szakhoz
- A cigány népnévről
- A beások és a roma elnevezés
- Morvai Orsolya: Lőrincen más a helyzet Archiválva 2007. szeptember 27-i dátummal a Wayback Machine-ben (RTF formátum)
- A magyarországi cigány lakosság által beszélt nyelvek
- Cigány festők állandó kiállítása
- Netbox és wifi az európai cigányságnak (Index.hu, 2007. május 14.)
- Elindult a cigány iWiW (Webisztán, 2007. május 18.)
- Romák az 1848-as szabadságharcban
- Kényszermosdatások (1940-1985)
- Roma honlapok: