Garda-tó
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
Garda-tó (Lago di Garda) | |
![]() | |
Ország(ok) | ![]() |
Vízgyűjtő terület | 3556 km2 |
Elsődleges források | Sarca |
Elsődleges lefolyások | Mincio |
Hosszúság | 51,6 km |
Szélesség | 17,2 km |
Felszíni terület | 369,98 km2 |
Átlagos mélység | 136 m |
Legnagyobb mélység | 346 m |
Víztérfogat | 50,3 km3 |
Part hossza | 158,4 km |
Tszf. magasság | 65 m |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Garda-tó témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Garda-tó (olaszul Lago di Garda) Olaszország legnagyobb tava, a Sarca–Garda–Mincio vízrendszer része. A tó az utolsó jégkorszakban képződött. Köszönhetően elhelyezkedésének, a mediterrán flórának és a kellemes klímának, a Garda-tó az egyik legnépszerűbb úti cél Észak-Olaszországban.
Fekvése
[szerkesztés]Az Alpok és a Pó-síkság között, illetve Trentino-Alto Adige, Lombardia és Veneto régiók határán fekszik. Déli partja a Verona és Brescia közötti útvonaltól kissé északra található, az E70-es (A4) autópálya mentén. Közvetlenül a tó déli partján fut az SR11-es út.
A tó Észak-Olaszország legnagyobb összefüggő természetes vízfolyásának, a Sarca–Garda–Mincio folyó- és tórendszernek része. A tavat tápláló legfontosabb folyó a Sarca, mely az Adamello–Presanella hegységben ered, és 78 km megtétele után a tó északi csücskében, Nago–Torbole városnál torkollik a tóba. Maga a Garda-tó 41 km hosszú vízáramlási nyomvonalhosszúságot képvisel. A tó déli végében, Peschiera del Garda városánál a Mincio folyó lép ki a tóból, amely 75 km-es út után Governolo városánál a Pó folyóba ömlik. Mindkét folyó erősen szabályozva van, vizüknek nagy részét vízerőművek táplálására részét tereik el. A tó szintjének ingadozását zsilip és alagútrendszerrel szabályozzák.
A Garda-tó és a Mincio folyó a régió történelmének háborúiban természetes vízi akadályt képezett. Az Osztrák Császárság az 1815-ös bécsi kongresszus határozata értelmében megszerezte Lombardiát és a Velencei Köztársaság területét (a későbbi Venetót). Ezek védelmére Ausztria kiépítette a Garda-tóra és a Mincio folyóra támaszkodó Erődnégyszöget. A 19. századi itáliai egységmozgalom elleni háborúkat Ausztria erre támaszkodva vívta meg. Az Olasz Királyság 1866-ban szerezte meg.
Települések
[szerkesztés]Trentino-Alto Adige |
Veneto |
Lombardia |
---|---|---|
Trento megye (nyugat-kelet) |
Verona megye (észak-dél) |
Brescia megye (dél-észak) |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/Torbole_Panorama.jpg/600px-Torbole_Panorama.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f6/Girolamo_Dai_Libri_-_Madonna_della_quercia_-_1533_after_-_Museo_Castelvecchio%2C_Verona_%28ITALY%29%2C_dettail.jpg/220px-Girolamo_Dai_Libri_-_Madonna_della_quercia_-_1533_after_-_Museo_Castelvecchio%2C_Verona_%28ITALY%29%2C_dettail.jpg)
Galéria
[szerkesztés]-
Malcesine
-
Torri del Benaco kikötője
-
Garda, a Villa Brenzone a Punta San Vigilio félszigeten
-
Garda, a Villa Brenzone a Punta San Vigilio félszigeten
-
Malcesine, Scaligeri-vár
-
Sirmione, Scaligeri-vár
-
Sirmione, olajfa
-
Sirmione
-
Sirmione
-
Desenzano del Garda