Gardské jazero
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/Lake_Garda_map.png/220px-Lake_Garda_map.png)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/01/Gardasee-1.jpg/220px-Gardasee-1.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/Malcesine.jpg/220px-Malcesine.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bf/Danko_pano2.jpg/220px-Danko_pano2.jpg)
Gardské jazero (tal. Lago di Garda alebo Lago di Benaco) je najväčšie talianske jazero.
Bolo vytvorené po poslednej ľadovej dobe Etschským ľadovcom, ktorého stopy sa ešte dnes veľmi výrazne zachovali. Severná úzka a dlhá časť pripomína fjord, ktorý obklopujú chrbty až 2 000 m vysoké. Južná širšia časť je tvorená morénovými zvyškami. Najväčší prítok je rieka Sarca na severe a z jazera vyteká rieka Mincio (ľavý prítok rieky Pád) na juhu. Najväčšie mestá na brehu sú Desenzano del Garda, Riva del Garda a Salo. Na jazere je rozvinutá lodná doprava.
Číselné údaje, poloha
[upraviť | upraviť zdroj]Gardské jazero leží v severnom Taliansku medzi Alpami a Pádskou nížinou, v nadmorskej výške 65 m. Rozkladá sa v regiónoch Tridentsko-Horná Adiža, Benátsko a Lombardsko. Z toho vyplýva, že je aj spravované týmito troma provinciami. Jazero má rozlohu 369,98 km². Je dlhé 51,6 km a široké 17,2 km. Dĺžka jeho brehu je 158,4 km. Priemernú hĺbku má 136 m a maximálnu hĺbku 346 m.
Známe miesta
[upraviť | upraviť zdroj]Pozdĺž dvoch pobrežných ciest okolo jazera, Gardesana Occidentale (západný breh) a Gardesana Orientale (východný breh), sa nachádza mnoho maliarskych miest s historickým pozadím. Známe miesta sú: Riva del Garda, Gargnano, Brencone, Bogliaco, Gardone Riviera, Salo, Desenzano del Garda, Sirmione, Peschiera del Garda, Lazise, Bardolino, Garda, Torri del Benaco, Limone sul Garda, Malcesine a Torbole. Severná časť jazera patrila do roku 1918 Rakúsku-Uhorsku.
Podnebie, vegetácia
[upraviť | upraviť zdroj]Podnebie je vďaka polohe úplne stredomorské. Vďaka teplému vetru, tzv. Ora, je skoro každé popoludnie na jazere čerstvý vietor. Ten vytvára ideálne podmienky pre surfovanie.
Okolo jazera rastú stromy charakteristické pre stredomorie, ako cyprusy, oleandre, cédre, olivovníky a zriedkavo sa objavujú aj palmy.
Pestované plodiny
[upraviť | upraviť zdroj]Okolo jazera sa pestujú rozdielne plodiny, na severe sa nachádzajú vinice, na východe a na juhu olivovníky a citrónovníky.
Gardské jazero je Denominazione di origine controllata (skr. DOC) oblasť pre biele, ružové a červené víno. Oblasť zahŕňa 25 obcí provincie Brescia, 6 obcí provincie Mantova a 40 obcí provincie Verona (provincia)). Pestované odrody sú Barbera, Cabernet Franc, Cabernet Sauvignon, Chardonnay, Cortese, Merlot, Pinot Blanc, Pinot Noir, Pinot Gris a Riesling. Jednotlivé zóny DOC sú Riviera del Garda Bresciano, Lugana, San Martino della Battaglia a Bardolino.
Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Gardské jazero
Externé odkazy
[upraviť | upraviť zdroj]- Webcams Lake Garda
- http://www.gardasee.de (po nemecky)
- http://www.gardainforma.com (po anglicky)
- Počasie v okolí jazera Archivované 2009-03-30 na Wayback Machine (po nemecky)
- Webkamery so zábermi jazera Archivované 2009-05-22 na Wayback Machine (po nemecky)
- Podrobná cestopisná reportáž o Gardskom jazere s fotkami (po nemecky)