Ti-csün
Átírási segédlet | |
Ti-csün | |
Kínai átírás | |
Hagyományos kínai | 帝俊 |
Egyszerűsített kínai | 帝俊 |
Mandarin pinjin | Dìjùn |
Wade–Giles | Ti4-chün4 |
Ti-csün ( ) (magyarul: Csün ( ) császár) legfőbb istenség az ókori kínai mitológiában, akinek alakját a Csou ( )-dinasztia első századaiban összevonták Ku császár alakjával.
Alakja, legendái
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7f/Emperor_Ku.jpeg/200px-Emperor_Ku.jpeg)
A Sang-Jin ( )-dinasztia idejéből származó jóslócsont-feliratokon Csün ( ) 俊 nevét (jelentése: „ősatya”, „parancsoló”, „uralkodó”) egy olyan piktogrammal írták, amely egyes tudósok (pl. Kuo Mo-zso ( ); 1892–1978) szerint emberszabású majmot ábrázol, míg mások inkább valamiféle madárfejű embertestű lényt látnak benne. Yuan Ko ( ) 袁珂 (1916–2001), kínai mítoszkutató szerint a piktogram egy olyan egylábú lényt ábrázol, akinek farkokkal rendelkező majomtestén, szarvakat viselő madárfeje van és bottal jár.[1]
Amikor a csou ( ) törzsek az i. e. 11. században kiszorították a jin ( )eket, és megalapították saját uralkodóházukat, az egykori isteneket fokozatosan felváltották a sajátjaikkal. Így vette át Sang-ti ( ) szerepét a Tien ( ), és Csün ( )t vagy Ti-csün ( )t pedig felváltotta a Sárga Császár[2]
A Hegyek és vizek könyve szerint Ti-csün ( ) az égből ereszkedett alá a földre, ahol az áldozati oltárra vigyázó ötszínű madarakkal barátkozott. A legenda szerint három felesége volt: Hszi-ho ( ), aki tíz Nap-fiat szült neki, Csang-hszi ( ), aki tizenkét Hold-leányt szült neki, és O-huang ( ), a háromtestűek országának ősanyja.[3]
Számos legenda létezik Ti-csün ( ) utódairól, akiknek mindenféle tárgyak eszközök és számos legendás ország megalapítását tulajdonítják.[4]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Kínai mitológia 1988 446. o.
- ↑ Kínai mitológia 1988 446. o.
- ↑ Kínai mitológia 1988 446. o.
- ↑ Kínai mitológia 1988 446. o.
Irodalom
[szerkesztés]- ↑ Kínai mitológia 1988: „Kínai mitológia”. In Mitológiai enciklopédia II. kötet, 385-456. o. Fordította: Kalmár Éva. Budapest: Gondolat Kiadó, 1988. ISBN 963 282 028 2 II. kötet