Tuszatelke
Tuszatelke (Tusa) | |
![]() | |
Tuszatelke látképe a fatemplommal | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Partium |
Fejlesztési régió | Északnyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Szilágy |
Község | Felsőszék |
Rang | falu |
Községközpont | Felsőszék |
Irányítószám | 457304 |
SIRUTA-kód | 142667 |
Népesség | |
Népesség | 653 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 1 |
Földrajzi adatok | |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Tuszatelke témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Tuszatelke település Romániában, Szilágy megyében.
Fekvése
[szerkesztés]Szilágy megye déli részén, a Réz-hegység és a Meszes-hegység, között, a Király-hágó közelében Szilágysomlyótól délre, Felsőszék, Krasznatótfalu és Körösfeketetó között fekvő település.
Története
[szerkesztés]Tuszatelke nevét az oklevelek 1341-ben említették először Thuzateluke néven, majd 1481-ben Thuza, Tuza, 1547-ben Tusa, 1573-ban Tusza néven írták nevét.
A Kraszna vármegyei Meszes-aljai kis oláh falu Valkó várának tartozéka volt, első ismert birtokosa Dancs mester volt, majd Bánffy Zsófia volt itt részbirtokos.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Biserica_din_Tusa.jpg/260px-Biserica_din_Tusa.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/77/Tusa_ext.bute_SE.jpg/160px-Tusa_ext.bute_SE.jpg)
1548-ban Bánfi Zsófia itteni birtokrészeinek megosztása tárgyában Sarmasági András és Valkói Miklósné Csire Petronella folytatott pert Báthori Szaniszlófi András, Kristóf és István ellen. A birtokot a Bánffy család férfi örökösei kapták.
1684-ben folytatott per iratai szerint Tusza, más néven Avas nevű erdő birtoka a Báthori-család kihalta után a Bánffy családot illeti.
A Bánffyak, Báthoryak birtoklása után a település Rákóczi birtok lett, majd a kincstáré, amely Cserei Farkas udvari tanácsosnak adta.
1808-as összeíráskor birtokosai voltak: a Boros, gróf Teleki, Lakatos és báró Bánffy családok.
1847-ben 247 lakosa volt, melyből 4 római katolikus, 243 görögkatolikus volt.
1890-ben 496 lakosa volt, melyből magyar 8, oláh 486, egyéb nyelvű 2, ebből görögkatolikus 475, görögkeleti 13, izraelita 8, a házak száma 98. Tuszatelke lakosai mészégetéssel foglalkoztak. Erdeje a Ponor volt. Innen a Ponorból került ki Szilágy megye legnagyobb, s legnagyobb mennyiségű mészanyaga. E meszet a lakosság Szatmáron túl is szállította.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e5/Tusa.naos.jpg/260px-Tusa.naos.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/22/Tusa.arce_de_bolta.jpg/160px-Tusa.arce_de_bolta.jpg)
A Ponor erdejében volt az Izbuc (lüktetés) nevű forrás, körülbelül 10 "öl" magasságú zuhataggal, melynek vize itt a község határánál egyesült Tusza-patakával.
A település a trianoni békeszerződés előtt Szilágy vármegye Krasznai járásához tartozott.
Nevezetességek
[szerkesztés]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/97/Tusa.portal_intrare.jpg/160px-Tusa.portal_intrare.jpg)
- Görögkatolikus fatemploma.
Hivatkozások
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Petri Mór: Szilágy vármegye monographiája IV.: Szilágy vármegye községeinek története (L-Z). [Budapest]: Szilágy vármegye közönsége. 1902. 692–694. o. Online elérés