Kosovas Atbrīvošanas armija
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3d/Coat_of_arms_of_the_Kosovo_Liberation_Army.svg/220px-Coat_of_arms_of_the_Kosovo_Liberation_Army.svg.png)
Kosovas Atbrīvošanas armija (albāņu: Ushtria Çlirimtare e Kosovës — UÇK) bija paramilitāra etnisko albāņu organizācija, kas 1990. gados vēlējās panākt Kosovas atdalīšanos no Dienvidslāvijas Federatīvās Republikas un Serbijas un Lielalbānijas izveidi.[6] Tās kampaņas pret Dienvidslāvijas drošības dienestiem, policiju, valsts amatpersonām un etniskiem serbu ciematiem izsauca Dienvidslāvijas armijas un serbu paramilitāro organizāciju pretestību un sekojošu aktīvu militāro darbību, kas zināma kā Kosovas krīze (1998—99). Kosovas Atbrīvošanas armiju atbalstīja ārvalstu brīvprātīgie, ieskaitot Rietumeiropas etniskos albāņus, turkus un ziemeļafrikāņus, kurus organizēja Rietumeiropas islāmistu līderi, kas bija saistīti ar Bin Ladenu un Zavāhirī.[7] Albāņu pusē cīnījās arī islāmistu finansēti cīnītāji no Jemenas, Saūda Arābijas un Ēģiptes. Kosovas krīzē 1999. gada martā—jūnijā iesaistījās arī NATO spēki, bombardējot dienvidslāvu spēkus.
1999. gadā noslēdzoties cīņām un Kosovā ierodoties starptautiskajiem spēkiem, KAA oficiāli tika likvidēta un tās dalībnieki iestājās Kosovas Aizsardzības korpusā, civilā ārkārtas aizsardzības institūcija, kas aizvietoja KAA un Kosovas policiju, saskaņā ar ANO Drošības padomes lēmumu Nr. 1244. Bijušie Kosovas Atbrīvošanas armijas līderi kļuva par politiķiem, daļa no tiem ieņemot arī augstus amatus.
Konflikta laikā un pēc tā bijuši daudzi ziņojumi par KAA veiktajiem pārkāpumiem un kara noziegumiem, tādiem kā civiliedzīvotāju slaktiņi, ieslodzījuma nometnes un vēsturisku baznīcu un pieminekļu iznīcināšana.[8] 2014. gada aprīlī Kosovas asambleja apstiprināja speciālas tiesas izveidi, lai izmeklētu KAA dalībnieku 1999.—2000. gadā veiktos noziegumus un citus nopietnos pārkāpumus.[9]
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ «State-building in Kosovo. A plural policing perspective». Maklu. 2015. gada 5. februāris. 53. lpp.
- ↑ «Liberating Kosovo: Coercive Diplomacy and U. S. Intervention». Belfer Center for Science and International Affairs. 2012. 69. lpp.
- ↑ «Dictionary of Genocide». Greenwood Publishing Group. 2008. 249. lpp.
- ↑ «Kosovo Liberation Army (KLA)». Encyclopædia Britannica. 2014. gada 14. septembris.
- ↑ «Albanian Insurgents Keep NATO Forces Busy». Time. 2001. gada 6. marts.
- ↑ Skatīt[1][2][3][4][5]
- ↑ Yossef Bodansky. bin Laden: The Man Who Declared War on America. Crown Publishing Group, 2011. gada 4. maijs. 398–403. lpp. ISBN 978-0-307-79772-8.
- ↑ UNDER ORDERS: War Crimes in Kosovo. executive summary Arhivēts 2017. gada 13. oktobrī, Wayback Machine vietnē.. hrw.org (2001)
- ↑ «Kosovo court to be established in The Hague». Government of the Netherlands. 2016. gada 15. janvāris. Skatīts: 2016. gada 16. janvāris.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kosovas Atbrīvošanas armija.
|