Skrunda
- Šis raksts ir par pilsētu. Par citām jēdziena Skrunda nozīmēm skatīt nozīmju atdalīšanas lapu.
Skrunda | |||
---|---|---|---|
Novada pilsēta | |||
![]() | |||
| |||
Koordinātas: 56°40′35″N 22°00′57″E / 56.67639°N 22.01583°EKoordinātas: 56°40′35″N 22°00′57″E / 56.67639°N 22.01583°E | |||
Valsts |
![]() | ||
Novads | Kuldīgas novads | ||
Pilsētas tiesības | kopš 1996. gada | ||
Vēsturiskie nosaukumi | vācu: Schrunden | ||
Platība[1] | |||
• Kopējā | 4,4 km2 | ||
• sauszeme | 4,3 km2 | ||
• ūdens | 0,1 km2 | ||
Augstums | 35 m | ||
Iedzīvotāji (2024)[2] | |||
• kopā | 1 767 | ||
• blīvums | 410,9 iedz./km2 | ||
Laika josla | EET (UTC+2) | ||
• Vasaras laiks (DST) | EEST (UTC+3) | ||
Pasta indeksi | LV-3326 | ||
Mājaslapa |
www | ||
![]() |
Skrunda ir Kuldīgas novada pilsēta Kurzemes centrālajā daļā, Ventas upes krastos. Atrodas 151 km attālumā no Latvijas galvaspilsētas Rīgas. Pilsēta aizņem 7,9 km2 lielu teritoriju, to šķērso autoceļi A9, P116, P117 un Rīgas - Liepājas dzelzceļš.
Skrundā atrodas pilsētas un pagasta pārvalde, vidusskola, arodvidusskola, mūzikas skola, bērnudārzs, kultūras nams, 2 bibliotēkas, aptieka, ģimenes ārsta prakse, 2 viesu nami, luterāņu baznīca.
Vēsture
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/lv/thumb/5/52/Skrundas_pils_1661.jpg/200px-Skrundas_pils_1661.jpg)
Vēstures avotos Skrunda (Scrunden) kuršu Bandavas zemē pirmo reizi minēta 1253. gadā, bet 1368. gadā Ventas kreisajā krastā uzcelta Vācu ordeņa Skrundas pils. Kurzemes un Zemgales hercogistes laikā Skrundā darbojās stikla ceplis, pulvera dzirnavas, naglu, lielgabalu un šauteņu darbnīcas.[4] Gatavos izstrādājumus transportēja lejup pa Ventas upi. No 1685. gada cauri Skrundai veda hercogistes galvenais pasta ceļš Jelgava - Dobele - Blīdene - Saldus - Skrunda - Grobiņa - Liepāja - Sventa - Mēmele. Pili izpostīja zviedru karaspēka uzbrukuma laikā Lielā Ziemeļu kara laikā. 19. gadsimta sākumā netālu no bijušās ordeņa pils drupām klasicisma stilā uzcelta Skrundas muižas kungu māja, kas atjaunota 1881. gadā.
Apdzīvotā vieta sāka veidoties pēc šaursliežu dzelzceļa līnijas Liepāja—Aizpute pagarinājuma Aizpute-Skrunda-Saldus izbūves Pirmā pasaules kara laikā. Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada 22. - 29. janvārī pie Skrundas notika smagas kaujas starp Padomju Latvijas armijas 2. strēlnieku pulku un Latviešu atsevišķo bataljonu Oskara Kalpaka vadībā. Pēc 1920. gada agrārās reformas Skrundas muižas zemes tika sadalītas apbūves gabalos. 1925. gadā Skrundai tika piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss. Līdz ar platsliežu dzelzceļa līnijas Glūda—Liepāja atklāšanu 1929. gadā Skrundas saimnieciskā attīstība paātrinājās. 1935. gadā Skrundā bija ~50 sīktirdzniecības uzņēmumi, kā arī vairāki rūpniecības uzņēmumi: ūdensdzirnavas, linu apstrādāšanas darbnīca, divas kokzāģētavas, divas mehāniskās darbnīcas.
1950. gadā Skrundai piešķīra strādnieku ciemata, bet 1961. gadā pilsētciemata tiesības. Laika posmā no 1950. līdz 1959. gadam Skrunda bija Skrundas rajona centrs. 1969. gadā Skrundā tika uzcelts rūpnīcas VEF cehs. Padomju laikā darbojās Aizputes kūdras fabrikas iecirknis, ģeoloģiskā un hidroģeoloģiskā ekspedīcija, PMK iecirknis, sadzīves pakalpojumu kombināta darbnīcas, zivsaimniecība «Skrunda», kokapstrādes kombināta «Vulkāns» pārkraušanas bāze.
80. gadu beigās Skrundā izveidojās Tautas frontes nodaļa. Zīmīgs notikums bija Latvijas karoga pacelšana virs Skrundas kultūras nama 1988. gada novembrī, jo līdzās esošā krievu armijas bāze bija atbalsta punkts interfrontes aktivitātēm.
1995. g. 4. maijā tika uzspridzināts jaunais, nepabeigtais Skrundas radiolokācijas stacijas korpuss. Šis notikums kļuva par simbolisku aktu latviešu tautas brīvības centieniem.[5]
1996. gadā Skrundai piešķīra pilsētas tiesības.
Ģeogrāfija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Venta_pie_Skrundas_2000-05-13_-_panoramio.jpg/200px-Venta_pie_Skrundas_2000-05-13_-_panoramio.jpg)
Skrunda atrodas Kursas zemienes Pieventas līdzenumā, Ventas kreisajā krastā. Venta tek apmēram 5 m dziļā ielejā, tās vidējais ūdens līmenis atrodas 23 m vjl., platums - 70 m, dzijums - 1 m. Pilsētas apkārtne ir mežaina un purvaina, pie dienvidrietumu robežas atrodas Skrundas purvs, pie ziemeļrietumu robežas - Skrundas zivju dīķi, kuros ietek gar pilsētas robežu tekošā Ventas pieteka Garūdene, tās platums līdz 1,5 m. lepretī pilsētai no labā krasta Ventā ietek Ciecere. Pilsētā 112 ha aizņem apbūve, 219 ha - lauksaimniecības zemes, 126 ha - meži. [5]
Skrunda atrodas 35 km no Kuldīgas Ventas kreisajā krastā pie Jelgavas—Liepājas dzelzceļa līnijas, kas nodrošina dzelzceļa satiksmi ar Rīgu un Liepāju.[6]
![Skats uz Skrundas Ventas līkločiem](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/Skrundas_ventas_l%C4%ABklo%C4%8Di.jpg/220px-Skrundas_ventas_l%C4%ABklo%C4%8Di.jpg)
Iedzīvotāji
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Padomju okupācijas gados Skrundas iedzīvotāju skaits pieauga gandrīz piecas reizes. To sekmēja padomju okupācijas armijas bāzu tuvums, un latviešu īpatsvars pilsētā kļuva mazāks par 50%. Pēc padomju armijas aiziešanas 90. gados, iedzīvotāju skaits strauji samazinājās.[5]
gads | 1935 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 1997 | 2015 | 2021 | 2023 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Iedzīvotāju skaits | 1087 | 3194 | 3200 | 3567 | 5235 | 2832 | 2291 | 2020 | 1872 |
Sadraudzības pilsētas
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Peltsamā (kopš 2005. gada)
Senbrisenkoglēza (kopš 2006. gada)
Dindžou (kopš 2007. gada)
Mcheta (kopš 2007. gada)
Cilvēki
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- Arturs Heniņš (1932—2014), prozaiķis
- Edgars Račevskis (1936—2022), diriģents
- Alberts Kauls (1938—2008), lauksaimnieks un politiķis, Latvijas Republikas zemkopības ministrs (1995—1996)
- Maija Amoliņa (1939), TV žurnāliste, diriģente
- Raimonds Gerkens (1952), uzņēmējs
- Normunds Naumanis (1962—2014), teātra kritiķis un žurnālists
- Dace Meiere (1973), latviešu tulkotāja
- Gints Grāvelis (1980), aktieris
- Jānis Buķelis (1980), mūzikas izpildītājs
- Andris Freibergs (1938), scenogrāfs
- Jānis Macītis (1913-1940), latviešu karavīrs, robežsargs.
Galerija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]-
Skrundas evanģēliski luteriskā baznīca
-
Laukums starp Liepājas un Kuldīgas ielu
-
Ēkas Upes ielā
-
Skrundas muiža
-
Raiņa iela
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ 1,0 1,1 «Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā». Centrālā statistikas pārvalde. Skatīts: 31 jūlijs 2024.
- ↑ 2,0 2,1 «Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā)». Centrālā statistikas pārvalde. Skatīts: 19 jūnijs 2024.
- ↑ «Iedzīvotāju skaits un tā izmaiņas statistiskajos reģionos, republikas pilsētās, novadu pilsētās, 21 attīstības centrā un novados». Centrālā statistikas pārvalde. 2020. Skatīts: 2020. gada 19. septembrī.
- ↑ Enciklopēdija Latvijas pilsētas. Rīga: Preses nams, 1999. - 462 lpp.
- ↑ 5,0 5,1 5,2 Enciclopēdija Latvijas Pilsētas. Rīga : Apgāds "Preses Nams". 1999. ISBN 978-9984-00-357-3.
- ↑ Kuldı̄gas Rajons: (tūristu ceļvedis). Tūrisma maršruti. Rı̄ga : Avots. 1990. ISBN 978-5-401-00310-2.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- Skrundas televīzija Arhivēts 2008. gada 19. decembrī, Wayback Machine vietnē.
![]() | Šis ar Latvijas ģeogrāfiju saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
|
|
|
|