Glykoprotein
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/19/S-protein_sugar_coat.png/220px-S-protein_sugar_coat.png)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a0/Variety_of_glycans.svg/220px-Variety_of_glycans.svg.png)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bd/Core1%2C_Core_2_and_Poly-N-acetyllactosamine_structures.png/220px-Core1%2C_Core_2_and_Poly-N-acetyllactosamine_structures.png)
Glykoproteiner er proteiner, der indeholder kulhydrat i form af kæder af sukkermolekyler bundet til specifikke aminosyreenheder. De fleste membranproteiner og secernerede proteiner er glykoproteiner.[1][2][3]
Glykoproteiner syntetiseres af ribosomer bundet til det endoplasmatiske reticulum, og i lumen af endoplasmatisk reticulum påhæftes en blok af kulhydrater, der er syntetiseret af proteiner i det endoplasmatiske reticulums membran. Det påhæftede oligosaccharid er det såkaldte precursor oligosaccharid, der består af to enheder N-acetylglukosamin, 9 enheder mannose og 3 enheder glukose. Dette oligosaccharid bindes til sidekæden af en asparaginrest i polypeptidet, og derefter trimmes en del af kulhydratenhederne væk, så der kun er den såkaldte core glycosylering tilbage; den består af de to enheder N-acetylglucosamin samt tre af mannose-enhederne. Videre glykosylering, kaldet terminal glykosylering, finder sted i Golgi-apparatet. Golgi-apparatet er også det organel hvor de fleste glykoproteiner sorteres og sendes til deres destination. Lysosomale enzymer er f.eks. markeret med mannose-6-fosfat. Extracellulære glycoproteiner har ofte sialinsyre som sidste led i kulhydratkæderne. Ofte finder man glycoproteiner med lidt forskel i kulhydratstrukturen; dette fænomen kaldes mikroheterogenicitet; de forskellige mikroheterogene former kaldes for glycoformer.[4]
Eksempler på glykoproteiner
[redigér | rediger kildetekst]- De fleste plasmaproteiner: Antistofferne, Akutfaseproteinerne
- De fleste proteiner på overfladen af celler, se f.eks. CD4 og receptorer som EpoR (EPO-receptoren)
- Nogle proteiner på intracellulære membraner: IP3R, Ca2+-kanal i ER-membranen
- De fleste proteiner på overfladen af virus, se f.eks. Spike-proteinet på Coronavirus, Epstein-Barr virus, Hæmagglutinin (HA) og Neuraminidase (NA) [6]
- Andre eksempler: Miraculin
Se også
[redigér | rediger kildetekst]- Glykobiologi
- Glycoconjugat
- Immunglobulin-superfamilien
- Kapsid
- Membrankappe
- N-Glycolylneuraminsyre (Neu5Gc)
- Posttranslationel modifikation
- Sialinsyre
Eksterne henvisninger
[redigér | rediger kildetekst]- ^ Global view of human protein glycosylation pathwayhs and functions. Nature Reviews 2020
- ^ An Atlas of Human Glycosylation Pathways Enables Display of the Human Glycome by Gene Engineered Cells. Molecular Cell 2019
- ^ "Glycoproteins: An Overview. Biochemistry and Molecular Biology Education, Wiley 1989". Arkiveret fra originalen 17. november 2020. Hentet 9. november 2020.
- ^ Altered N‐glycosylation profiles as potential biomarkers and drug targets in diabetes. FEBS Letters 2019 (Webside ikke længere tilgængelig)
- ^ Structure–Function Relationships of Glycoprotein Hormones and Their Subunits’ Ancestors. Frontiers in endocrinology 2015
- ^ Viral glycoproteins: biological role and application in diagnosis. Virus Disease 2016