Csép
Csép | |||
![]() | |||
Református templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Komárom-Esztergom | ||
Járás | Kisbéri | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Széber József (független)[1] | ||
Irányítószám | 2946 | ||
Körzethívószám | 34 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 341 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 17,96 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 20,04 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Csép weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Csép témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Csép község Komárom-Esztergom vármegyében, a Kisbéri járásban.
Fekvése
[szerkesztés]A település a vármegye nyugati felének közepe táján fekszik, 9 kilométerre Kisbértől és 19 kilométerre Komáromtól.
Megközelítése
[szerkesztés]Legfontosabb közúti megközelítési útvonala az említett két várost észak-déli irányban összekötő 13-as főút, amely a lakott területének nyugati szélén halad el. Nyugati szomszédjával, Tárkány községgel a 8148-as út kapcsolja össze, a tőle keletre fekvő településekkel nincs közvetlen közúti összeköttetése.
Nyugati határában halad el a Székesfehérvár–Komárom-vasútvonal, amelyen egy, Tárkánnyal közös vasúti megállóhelye van; Tárkány-Csép megállóhely a falu központjától mintegy 3 kilométernyire helyezkedik el északnyugati irányban.
Földrajzi helyzete
[szerkesztés]Az Igmándi-Kisbéri-medence kistáj közepén helyezkedik el. A táj itt már délről északra haladva hullámos síksággá szelídül. A felszínt több vízfolyás, köztük a Concó-patak, Császár-ér és a Vékony-ér patakvölgyei tagolják. [A lakosság (táv)vezetékes ívóvízrendszerében ennek ellenére tatabányai víz folyik.] A felszínt lösszel átitatott ártéri homok, kavics és iszap alkotja. Ezen csernozjom talaj alakult ki, a mélyebb részeken réti öntéstalajjal keveredve. Éghajlata mérsékelten meleg és száraz. Évi középhőmérséklete 9,9 °C fok. A csapadékátlag: 620 mm, az éves átlagos napfénytartam 2010 óra, az uralkodó szélirány pedig északnyugati.
Története
[szerkesztés]Az első régészeti emlékek a bronzkorból származnak. A falu határában honfoglalás kori sírok vannak. Első okleveles említése 1257-ből történik ˇ"possesio regalis Chepp" alakban. A Csép név csak 1909-től használatos. A Csépán név becéző alakjából származik. A falusiak azonban a Csep alakot is használják.
1427-től királynői birtokként szerepelt, de röviddel később a Csepy családé lett. A török korban sok hasonló községgel együtt elnéptelenedett. A 18. század közepére a Pázmándy család ide helyezte székhelyét, s majorságot hozott létre. A század közepére a település nemesi közbirtokossággá alakult át, mely falu életét a 19. század végéig meghatározta. Közülük nagyobb birtokkal a gróf Cseszneky, Pálffy, Mihályi és Göbel családok rendelkeztek. A község fele arányban katolikus és református. A települést a lassú, csendes fejlődés jellemezte. A falu határa nagyobbrészt a kisbirtokosok között oszlott meg és szántóműveléssel foglalkoztak.
A második világháború végén súlyos harcok folytak a falu határában, amelyek 1945. március 24-én értek véget. A háború után a község életét a stagnálás és a csendes visszafejlődés jellemzi. Termelőszövetkezete az 1960-as évek végén a nagyigmándi Új Élet termelőszövetkezethez csatlakozott. Iskolája 1971-ben szűnt meg. Ugyanezen évben a nagyigmándi nagyközségi közös tanács társközsége lett. 1990-ben újra önállóvá vált igazgatása. Az önállóság első éveiben az önkormányzat erőfeszítéseket tett a település kommunális fejlesztésére.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Méhes József (független)[3]
- 1994–1998: ifj. Széber József (független)[4]
- 1998–2002: Széber József (független)[5]
- 2002–2006: Széber József (független)[6]
- 2006–2010: Széber József (független)[7]
- 2010–2014: Széber József (független)[8]
- 2014–2019: Széber József (független)[9]
- 2019–2024: Széber József (független)[10]
- 2024– : Széber József (független)[1]
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 349 | 338 | 353 | 312 | 330 | 341 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,6%-a magyarnak, 0,6% cigánynak, 1,4% németnek, 0,3% románnak, 0,3% szlováknak mondta magát (8,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 28,2%, református 35,4%, evangélikus 0,9%, görögkatolikus 0,9%, felekezeten kívüli 11,5% (23,1% nem nyilatkozott).[11]
2022-ben a lakosság 96,4%-a vallotta magát magyarnak, 0,6% szlováknak, 0,6% cigánynak, 0,3% ukránnak, 0,3% németnek, 2,4% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (3,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 33% volt református, 22,1% római katolikus, 0,6% evangélikus, 0,3% görög katolikus, 2,4% egyéb katolikus, 16,1% felekezeten kívüli (25,5% nem válaszolt).[12]
Nevezetességei
[szerkesztés]- református templom 1788-ban építették klasszicista stílusban,
- műemlék kúriák: Thaly, Csapó, és Micskey családok műemlék jellegű házai,
- helytörténeti gyűjtemény a volt iskolában.
Nevezetes emberek
[szerkesztés]- Csajághy Laura Vörösmarty Mihály múzsája és felesége csépi származású volt,
- Thaly Kálmán (történetíró, költő, politikus) is itt született. Személye szerepet játszott abban, hogy 1885-ben gyűlést tartott itt a Dunántúli Történetírók Társasága
Híres emberek, akik megfordultak itt
[szerkesztés]- Bajza József aki az 1848-as szabadságharc bukása után itt bujdosott, majd 1853 és 1854 nyarát feleségével együtt itt töltötte.
- Vörösmarty Mihály 1850 márciusától májusáig a községben lakott, innen költözött Baracskára.
Források
[szerkesztés]- Komárom-Esztergom megye kézikönyve (ALFADAT-CEBA Szekszárd, 1998) ISBN 9639089117
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Csép települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 6.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Csép települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Csép települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 3.)
- ↑ Csép települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 7.)
- ↑ Csép települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 7.)
- ↑ Csép települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 7.)
- ↑ Csép települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 27.)
- ↑ Csép települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. március 10.)
- ↑ Csép települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 27.)
- ↑ Csép Helységnévtár
- ↑ Csép Helységnévtár
További információk
[szerkesztés]